Høringsnotat og høringssvar, fra social- og boligministeren
Tilhører sager:
Aktører:
Bilag 1 - Høringsnotat.docm
https://www.ft.dk/samling/20231/lovforslag/l108/bilag/1/2821563.pdf
1 Høringsnotat Høringsnotat til forslag til lov om socialt frikort. 1. Hørte myndigheder og organisationer 3F, Advokatrådet, Akademikerne, Ankestyrelsen, BL – Danmarks Almene Boli- ger, Blå Kors, BoPaM (Børn og Pårørende af Misbrugere; tidligere Landsforeni- gen til pårørende for stofmisbrugere), Brugerforeningen for aktive stofmisbru- gere, Brugernes Akademi, Børne- og kulturchefforeningen, Center for Rusmid- delforskning, Dansk Arbejdsgiverforening (DA), Dansk Erhverv, Dansk Psyko- log Forening, Dansk Psykiatrisk Selskab, Dansk Røde Kors, Dansk Socialråd- giverforening, Danske Advokater, Danske Fysioterapeuter, Danske Handicap- organisationer, Danske Regioner, Dataetisk Råd, Det Centrale Handicapråd, Den Sociale Udviklingsfond (SUF), DI, FH Fagbevægelsens Hovedorganisa- tion, FOA - Fag og Arbejde, Foreningen af Danske Døgninstitutioner, Frelsens Hær, FSD – Foreningen af Kommunale Social-, Sundheds- og Arbejdsmar- kedschefer i Danmark, Gadejuristen, Gadens Stemmer, Hjem til alle, HK Kom- munal, HORESTA, Hus forbi, Institut for Menneskerettigheder, Justitia, KABS – behandlingscenter for stofbrugere, KFUK’s Sociale Arbejde, KFUM’s Sociale Arbejde, Kirkens Korshær, KL, Kofoeds Skole, Kriminalforsorgen, Landsfor- eningen af Kvindekrisecentre, Landsforeningen af Socialpædagoger (LFS), Landsforeningen af nuværende og tidligere psykiatribrugere (LAP), Landsfor- eningen af Væresteder (LVS), Landsforeningen Bedre Psykiatri, LOS – De pri- vate tilbud, Mændenes Hjem, Projekt Udenfor, Reden Vesterbro, Rigsrevisio- nen, Røde Kors, Rådet for Socialt Udsatte, Sammenslutningen af Boformer for Hjemløse i Danmark, SAND – De Hjemløses Landsorganisation, Selveje Dan- mark, SIND, SMV-danmark, Socialt Lederforum, Socialt Udviklingscenter (SUS), Socialpædagogernes Landsforbund og SUMH (Sammenslutningen af Unge med Handicap). Herudover har lovforslaget været offentligt tilgængeligt på Høringsportalen. 2. Modtagne høringssvar Der er indkommet høringssvar inden for fristen fra følgende høringsparter: Kofoeds Skole, KL, Kirkens Korshær, BL – Danmarks Almene Boliger, Gadeju- risten, Danske Regioner, Brugernes Akademi, SAND – De Hjemløses Landsor- ganisation, KFUK’s Sociale Arbejde, Københavns Kommune, Stenbroens Juri- ster, Mændenes Hjem, FH Fagbevægelsens Hovedorganisation, Danske Han- dicaporganisationer, KABS – behandlingscenter for stofbrugere, Rådet for So- cialt Udsatte og Ankestyrelsen. Børne- og Kulturchefforeningen, Kriminalforsorgen og Landsforeningen af Kvin- dekrisecentre har meldt tilbage, at de ikke har bemærkninger til høringen. Alle høringssvar offentliggøres på høringsportalen. I notatet er alene medtaget de væsentligste punkter fra høringssvarene. Dato 07-02-2024 Offentligt L 108 - Bilag 1 Socialudvalget 2023-24 2 3. Ændringer på baggrund af høringen De modtagne høringssvar har givet anledning til følgende ændringer i lovforsla- get i forhold til det udkast, der har været i høring: • Det er tydeliggjort i bemærkningerne, at det vil være hensigtsmæssigt for den hidtidige handlekommune at videregive oplysninger til borge- rens nuværende handlekommune om, at borgeren har et socialt frikort, således at borgerens nye handlekommune er opmærksom på, at den skal gennemføre kontrol med den pågældende borgers anvendelse af frikortet. • Bemærkningerne er justeret, så det fremgår tydeligt, at kommunen ved mistanke om snyd, eller hvis borgeren ikke har oplyst kommunen om ændringer i vedkommendes forhold, der kan have betydning for, om borgeren er i målgruppen for ordningen, alene skal træffe afgørelse om at deaktivere det sociale frikort med virkning fra afgørelsestidspunktet. Afgørelsen om deaktivering af det sociale frikort og dermed skattefrita- gelsen træffes således ikke med tilbagevirkende kraft. • Det er tydeliggjort i lovtekst og bemærkningerne, at afgørelser om de- aktivering har virkning fra afgørelsestidspunktet. Dette betyder, at en borger, der har fået deaktiveret sit sociale frikort, ikke vil kunne an- vende dette i forbindelse med en ansættelse pr. den dato, hvor afgørel- sen er truffet. • Bemærkningerne er justeret, så det fremgår, at der i kommunens vur- dering af, hvorvidt en borger er berettiget til hjælp i særlige tilfælde ef- ter kapitel 10 i lov om aktiv socialpolitik, ligeledes indgår opsparede midler gennem et socialt frikort i udmålingen af hjælpen, og at eventuel formue under 10.000 kr. (20.000 kr. for ægtefæller) efter praksis også har betydning ved tildelingen af hjælp efter kapitel 10 i lov om aktiv so- cialpolitik. • Det er tydeliggjort i bemærkningerne, at personer, der har et social fri- kort, obligatorisk er sikrede efter § 2 i arbejdsskadesikringsloven, og at arbejdsgiverne for de pågældende dermed er forpligtede til at arbejds- skadesikre de pågældende personer, jf. lovens § 48, stk. 1 og 4. • Der er udover ovenstående foretaget mindre ændringer af sproglig og lovteknisk karakter. 4. Bemærkninger til lovforslaget 4.1 Årlig kontrol af visiterede borgere Gadejuristen henstiller til, at kontrollen kun skal foretages maksimalt hvert an- det år. Gadejuristen mener, at det er unødvendigt bureaukratisk at foretage yderligere kontrol, da målgruppen for det sociale frikort i forvejen er borgere, der er udsat for kontrol, overvågning, mistillid og krav fra offentlige myndighe- der. Brugernes Akademi mener, at den årlige kontrol er en barriere for progression hos nogle borgere med et socialt frikort. Brugernes Akademi har kontakt til fri- kortsmedarbejdere, som har lysten og overskud til at afprøve sig selv i et ordi- nært job eller påbegynde uddannelse, men som ikke tør, da de er bange for, at en dårlig periode i livet ikke blot kan resultere i, at job og uddannelse må afbry- des. Det kan også betyde at sikkerhedsnettet, som det sociale frikort her be- tragtes som, forsvinder, idet de potentielt ikke længere opfylder kriterierne for ordningen. For at give udsatte mennesker på kanten af samfundet en reel chance for at tage skridtet nærmere arbejdsmarkedet anbefaler Brugernes Akademi derfor, at re-visitationen forlænges fra 12 til 24 måneder. Hermed får frikortsmedarbejderen 24 måneder, i stedet for de nuværende 12 måneder, til at afprøve sig selv, med en vished om at de ikke er dårligere stillet, hvis de mi- ster fodfæstet på arbejdsmarkedet eller uddannelsen. 3 Danske Regioner anbefaler, at have fokus på den usikkerhed den årlige kontrol skaber for borgere i udsathed. KFUKs Sociale Arbejde opfordrer til at ændre lovforslaget, således at borgere visiteres/genvisiteres til det sociale frikort for en toårig periode, og at der tages stilling til genvisitering forud for udløb af en periode, så der ikke opstår stil- stand. Det vil sige, at de borgere, der har fået udstedt et socialt frikort i løbet af forsøgsperioden i 2023 eller, som genvisiteres i 2024, bliver genvisiteret til peri- oden 2024-2025, således de ikke indgår i kommunens kontrol i første kvartal 2025. Mændenes Hjem, Reden København og Brugernes Akademi vurderer, at det ikke er hensigtsmæssigt, hvis en borger får deaktiveret sit sociale frikort, fordi borgeren har haft fx en enkeltstående positiv periode med arbejde på ordinære vilkår, og har tjent lidt mere end grænsebeløbet på 10.320 kr. (2024-niveau). De mener, at der er en risiko for, at målgruppen kan ’falde tilbage’, og miste et ordinært arbejde. I denne situation kan det sociale frikort afhjælpe en social de- route, og fortsat give borgeren en tro på, at denne kan tilføre værdi til eget liv og samfundet ved at arbejde. De opfordrer derfor ligeledes til, at lovforslaget ændres til, at borgere visiteres/genvisiteres til det sociale frikort for en toårig periode, og at der tages stilling til genvisitering forud for udløb af en periode, så der ikke opstår stilstand. Det vil sige, at de borgere, der har fået udstedt et so- cialt frikort i løbet af forsøgsperioden i 2023 eller, som bliver genvisiteret i 2024, bliver genvisiteret til perioden 2024-2025, og vil således ikke indgå i kommu- nens kontrol i første kvartal 2025. KL mener at lovforslaget lægger op til en øget kontrol i forhold til, om borgeren forsat er i målgruppen for Socialt Frikort. KL erkender, at kommunerne bliver DUT-kompenseret for kontrolopgaven, men de mener ikke, at kompensationen dækker den fulde omkostning ved kontrollen, og de mener heller ikke, at den administrative byrde modsvarer den gevinst, der evt. måtte være. Set i lyset af målgruppens grad af udsathed vurderer KL, at der vil være få, som er visiteret til ordningen, som efterfølgende ikke længere vil være i målgruppen for ordnin- gen. Københavns Kommune ser positivt på, at kontrollen kan foretages løbende og i forbindelse med normale arbejdsgange. Københavns Kommune ønsker dog, at kontrollen ikke skal foretages årligt, men derimod udføres hvert andet år. Kø- benhavns Kommune begrunder det med, at der for det første år er tale om et væsentlig ressourcetræk til at føre kontrollen. Det taler desuden ind i afbureau- kratiseringsdagsordenen. Københavns Kommune vurderer endvidere, at den årlige kontrol kan virke risikabelt for borgere ift. at tage skridtet ud på det ordi- nære arbejdsmarked og få ansættelse efter at have opbrugt beløbet på det so- ciale frikort. Hvis kontrollen blev udført hvert andet år, vil borgerne have haft mulighed for at finde et ståsted på arbejdsmarkedet uden frygten for at få frata- get det sociale frikort allerede efter et år ved tilbagefald i sygdomsforløb, hjem- løshed eller misbrug. SAND vurderer ikke, at der har fundet et stort misbrug af ordningen sted. Der- for mener de, at kommunernes indsats med kontrollen ikke stå mål med udbyt- tet. Hvis ministeriet insisterer på, at der skal føres kontrol, foreslår SAND, at der kun stilles krav om, at kommunerne foretager den hvert andet år. I stedet kan en del af kontrolmidlerne bruges til ordningens implementering. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social- Bolig- og Ældreministeriet er opmærksom på hensynet til, at kontrol af, om borgere fortsat lever op til målgruppekriterierne for ordningen, ikke skal være en barriere for, at så mange udsatte borgere i målgruppen for ordningen som muligt kan benytte sig af et socialt frikort. 4 Tal for brug af ordningen viser imidlertid, at der siden kontrollen af borgere med sociale frikort blev indført i 2023, er flere borgere med aktive sociale frikort, som har rykket sig ud af målgruppen. Omkring 750 borgere har således fået deaktiveret deres frikort i 2023, fordi de ikke på kontroltidspunktet levede op til betingelserne for ordningen. Dertil viser evalueringen af det sociale frikort, som Social- og Boligstyrelsen gennemførte i foråret 2022, at 9 pct. af de borgere, der har anvendt deres soci- ale frikort i forbindelse med en ansættelse, er i beskæftigelse halvandet år ef- ter, de blev visiteret til ordningen. Tilsvarende er 10 pct. overgået til fleksjob, og 2 pct. overgået til SU. Social-, Bolig- og Ældreministeriet vurderer derfor, at det er det nødvendigt at sikre, at borgere, som er visiteret til et socialt frikort i tidligere år, fortsat er i målgruppen for ordningen. Formålet hermed er at mindske risikoen for misbrug af ordningen, samt at mindske risikoen for forskelsbehandling mellem borgere. Forskelsbehandlingen vil opstå, hvis nogle borgere har adgang til at bruge ord- ningen, selvom de har bevæget sig ud af målgruppen, mens andre borgere i samme livssituation, som ikke tidligere er blevet visiteret til et socialt frikort, ikke kan få og anvende et socialt frikort. Til bemærkningen om genvisitering forud for udløb af en periode oplyses det, at borgere, der den 31. december 2024 har et socialt frikort efter lov om forsøg med et socialt frikort, automatisk får videreført deres sociale frikort, så dette kan anvendes i 2025 og frem. Der skal således ikke foretages en genvisitering af borgerne ved overgangen fra forsøgsordningen til den varige ordning. Det samme gælder ved fremtidige årsskifter, idet sociale frikort videreføres fra år til år. Social-, Bolig- og Ældreministeriet vurderer således, at der ikke opstår stilstand ifm. udløb af et år. Mht. det ekstra ressourceforbrug i kommunerne som følge af kontrollen be- mærkes det, at kommunerne kompenseres for tidsforbruget gennem statens bloktilskud til kommunerne. De økonomiske konsekvenser af lovforslaget er færdigforhandlet med KL. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.2 Borgere der flytter til en ny handlekommune KABS fremhæver, at borgeren, der flytter mellem kommuner undervejs i hjæl- peforanstaltninger, normalvis har samme rettigheder ved flytning fra en kom- mune til en anden. Eksempelvis skal kontanthjælp eller førtidspension ikke re- visiteres i tilflytterkommunen. I lovforslagets formulering om kontrol og mulig- hed for deaktivering af socialt frikort er KABS bekymrede for, at borgerne ikke stilles lige med andre lovhjemlede ydelser, såfremt borgeren flytter på tværs af kommunegrænser. KABS mener, at lovforslaget burde tage udgangspunkt i at sikre, at borgeren kan beholde sit arbejde og dermed tilknytning til arbejdsmar- kedet (som følge af det sociale frikort), selvom han eller hun flytter på tværs af kommunegrænser. Københavns Kommune påpeger, at lovforslaget ikke specificerer, hvordan en kom- mune bliver informeret om borgere, der er 'tilflyttet' kommunen med et socialt fri- kort, og som kommunen derfor skal være ansvarlig for at kontrollere. Det anbefales, at der etableres en teknisk løsning, hvor borgerens nye handlekommune og borgerens tidligere handlekommune i it-løsningen for det sociale frikort får advis om, at borge- ren har et socialt frikort og er flyttet. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger 5 Social- Bolig- og Ældreministeriet er opmærksom på, at flere borgere med et socialt frikort flytter på tværs af kommunegrænser, hvilket kan medføre, at bor- geren får en ny handlekommune. Når borgere med et socialt frikort får en ny handlekommune, er det den nye handlekommune, der ved deres årlig kontrol skal vurdere, hvorvidt borgeren med et socialt frikort fortsat lever op til betingel- serne for ordningen. Social- Bolig- og Ældreministeriet anerkender, at lovforslaget ikke specificerer, hvordan den nye handlekommune bliver informeret om, at en borger med soci- alt frikort er tilflyttet kommunen, og at kommunen derfor er ansvarlig for at kon- trollere borgerens brug af ordningen. Social- Bolig- og Ældreministeriet har der- for justeret lovbemærkningerne, så det fremgår, at det vil være hensigtsmæs- sigt for den hidtidige handlekommune at videregive oplysninger til borgerens nye handlekommune om, at borgeren har et socialt frikort, således at borge- rens nye handlekommune er opmærksom på, at den skal gennemføre kontrol med den pågældende borgers anvendelse af frikortet. Social-, Bolig- og Ældreministeriet bemærker i øvrigt, at ministeriet ifm. etable- ringen af den it-løsning, der skal understøtte lovforslag om socialt frikort, vil se på mulighederne for at sikre bedre it-understøttelse af kontrollen fsva. borgere, der er til- eller fraflyttet kommunen. 4.3 Kommunernes handlemulighed ved snyd Københavns Kommune mener, at det i lovbemærkningerne fremstår uklart, hvilke forventninger der er til kommunens handlemuligheder ved snyd eller manglende op- lysninger om ændringer i borgerens forhold, hvilket foreslås uddybet for at sikre admi- nistrativ klarhed. Et eventuelt formuetab for kommunen vil ikke være selve skattefri- tagelsen, og kommunen ses ikke at have hjemmel til at opkræve manglende skatteind- betalinger, og har desuden ikke mulighed for at korrigere arbejdsgivers indberetninger i den nuværende it-løsning for det sociale frikort. Københavns Kommune vurderer derfor, at det vil være hensigtsmæssigt at få præciseret, hvordan kommunen med til- bagevirkende kraft kan korrigere uretmæssigt indberettede indtægter i it-løsningen. Derudover påpeger Københavns Kommune en umiddelbar begrænsning ift. tilbagebe- taling i den nuværende it-løsning for det sociale frikort, der bør adresseres for at sikre effektiv administration af tilbagebetalingskrav. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social- Bolig- og Ældreministeriet anerkender ønsket om, at kommunens hand- lemuligheder ved konstatering af snyd eller ved borgerens manglende angi- velse af ændringer i vedkommendes forhold, der har betydning for retten til få et frikort, bliver tydeliggjort i lovbemærkningerne. Social- Bolig- og Ældreministeriet har på baggrund af ovenstående høringssvar justeret bemærkningerne i lovforslaget, så det i beskrivelsen af kommunernes forpligtelse er tydeliggjort, at kommunen ved mistanke om snyd, eller hvis bor- geren ikke har oplyst kommunen om ændringer i vedkommendes forhold, der kan have betydning for, om borgeren er i målgruppen for ordningen, alene skal træffe afgørelse om at deaktivere det sociale frikort med virkning fra afgørel- sestidspunktet. Sidstnævnte er også tilføjet til lovforslaget pba. ovenstående høringssvar. Afgørelsen om deaktivering af det sociale frikort og dermed skat- tefritagelsen træffes således ikke med tilbagevirkende kraft. Borgere vil således ikke blive mødt med et tilbagebetalingskrav. Dog bemærkes det, at borgere kan straffes med bøde i tilfælde, hvor de ved grov uagtsomhed undlader at give oplysninger om ændringer, der har betyd- ning for hjælpen i form af det sociale frikort, jf. § 289 a i straffeloven og § 12 b i retssikkerhedsloven. 4.4 Ordningens betydning for borgerens andre sociale ydelser Mændenes Hjem, Reden København og Brugernes Akademi mener, at det bør tydeliggøres i loven, at det sociale frikort ikke må have betydning for borgerens ret til anden hjælp, og at der ved tildeling af offentlige sociale ydelser skal ses 6 bort fra indtægter på baggrund af et socialt frikort. Mændenes Hjem, Reden København og Brugernes Akademi mener desuden, at det bør tydeliggøres i loven at arbejde på socialt frikort ikke må påvirke hverken kontanthjælp, indstil- ling til førtidspension mv. KFUKs Sociale Arbejde mener, at det i lovgivningen bør fremgå klart, at ar- bejde via det sociale frikort ikke påvirker andre ydelser såsom kontanthjælp el- ler førtidspension. FH (Fagbevægelsens Hovedorganisation) mener, at det skal tydeliggøres, at borgerens ordinære og ustøttede arbejde på et socialt frikort ikke får betydning for borgerens offentlige ydelser og rettigheder, da de vurderer, at der med for- muleringerne i det udsendte udkast til lov om socialt frikort kan opstå misforstå- elser og dermed utryghed for de borgerne, der søger om socialt frikort. Rådet for Socialt Udsatte anbefaler, at det tydeligøres i lovgivningen, at arbejde via socialt frikort ikke må påvirke borgerens ret til anden hjælp, herunder ret til ydelser eller afklaring (fx kontanthjælp, indstilling til førtidspension mv). Formu- leringen i bemærkningerne kan misforstås og skabe utryghed blandt brugere af frikortet, da der kan opstå usikkerhed om, hvorvidt arbejde med et frikort med tiden vil medføre yderligere krav til f.eks. arbejdsevne. Rådet for Socialt Ud- satte understreger i den forbindelse, at arbejde via et socialt frikort ikke kan sammenlignes med ordinært arbejde og ikke har til hovedformål at udvikle fri- jobbernes arbejdsevne. Social-, Bolig og Ældreministeriets bemærkninger Social-, Bolig og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Beskæftigelsesmini- steriet, idet høringssvarene relaterer sig til regler på beskæftigelsesministeriets ressort. Beskæftigelsesministeriet bemærker, at der fremgår følgende af bemærknin- gerne til lovforslaget: ”Af det foreslåede § 2, stk. 3, fremgår det, at der ved et socialt frikort vil skulle forstås en mulighed for, at borgeren vil kunne tjene op til 41.280 kr. (2024-ni- veau) skattefrit pr. kalenderår ved ordinært og ustøttet arbejde for virksomhe- der med dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v., uden at indtægten vil skulle fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offent- lige ydelser.” Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det ligeledes, at det forhold, at en person har et socialt frikort og indtægter via dette, ikke alene vil kunne lægges til grund for vurderingen af personens arbejdsevne, idet der vil skulle foretages en konkret og individuel vurdering af personens arbejdsevne i forhold til 225- timersreglen og førtidspension. Som det fremgår af lovforslaget, kan det forhold, at en person har et socialt fri- kort og indtægter via dette, således indgå i vurderingen af en persons arbejds- evne. Dette forhold kan dog ikke alene lægges til grund for vurderingen, da der vil skulle foretages en konkret og individuel vurdering af personens arbejds- evne. Det er således Beskæftigelsesministeriets vurdering, at betydningen af, hvor- dan indtægter via det sociale frikort påvirker på offentlige forsørgelsesydelser, allerede fremgår af lovforslaget. Det er endvidere Beskæftigelsesministeriets vurdering, at betydningen af at en person har indtægter via et socialt frikort for vurderingen af arbejdsevnen ligeledes tydeligt fremgår af lovforslaget. Social-, Bolig og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 7 4.5 Opgørelse af tidligere års indtægt ifm. visitation SAND bemærker, at de særligt tilrettelagte beskæftigelsesforløb efter Service- lovens § 103, der f.eks. giver hjemløse på forsorgshjem en struktur på hverda- gen, et socialt arbejdsfællesskab og mulighed for at vedligeholde eller opar- bejde håndværksmæssige færdigheder, er et tilbud til nogen af de borgere, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. SAND fremhæver desuden Ankestyrelsens evaluering af det sociale frikort der peger på, at socialt udsatte borgere får en bedre psykisk og fysisk trivsel og en øget livskvalitet ved at være i beskyttet be- skæftigelse. Det er også SANDs indtryk. SAND bemærker, at de borgere der benytter ordningen, også modtager arbejdsdusør (ca. 25 kr. i timen før skat), risikerer at blive afskåret fra at kunne få et socialt frikort fordi dusøren medreg- nes i den skattepligtige indkomst. For at fremme denne gruppes mulighed for at komme videre i deres ”arbejdsliv”, mener SAND, at arbejdsdusør ikke bør med- regnes som skattepligtig indkomst. Gadejuristen understreger, at det er en uhensigtsmæssige i indretningen af eksklusionskriteriet, hvormed borgere ikke må have haft en arbejdsindkomst på over 10.320 kroner (2024-niveau). Gadejuristen fremhæver, at de borgere, der modtager arbejdsdusør for f.eks. at deltage i tilbud efter servicelovens § 103, risikerer at blive afskåret fra muligheden for at få et socialt frikort. Gadeju- risten fremhæver desuden, at formålet med beskyttet beskæftigelse og særligt tilrettelagte beskæftigelsesforløb for socialt udsatte borgere efter servicelovens § 103, stk. 1 og 2, er at opretholde eller forbedre personlige færdigheder og livsvilkår. Gadejuristen henstiller derfor til, at dette krav nuanceres og modifice- res, så det fremgår af lovbemærkningerne, at arbejdsdusør ikke medregnes som skattepligtig arbejdsindkomst. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social- Bolig- og Ældreministeriet bemærker, at en af betingelserne for at være i målgruppen for ordningen med et socialt frikort er, at man ikke må have haft en skattepligtig arbejdsindkomst over 10.320 kr. (2024-niveau) inden for det se- neste år. I indkomstgrænsen medregnes skattepligtig arbejdsindkomst define- ret som A- og B-indkomst, hvoraf der skal betales arbejdsmarkedsbidrag, og som er indberettet til indkomstregisteret (eIndkomst). Indtægt fra beskyttet beskæftigelse efter servicelovens § 103 er skattepligtig indkomst, jf. statsskattelovens § 4. Derudover skal der betales arbejdsmar- kedsbidrag af indtægten. Indtægt fra § 103-tilbud betragtes således som væ- rende på lige fod med anden skattepligtig indkomst. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.6 Implementeringsstøtte og øget udbredelse af ordningen Koefoed Skole mener, at det bør tænkes ind i lovforslaget, at der afsættes øko- nomiske midler til NGOére, som arbejder med det sociale frikort. Kofoed Skole vurderer, at det vil gøre det sociale frikort til en succes. Gadejuristen savner, at der i lovbemærkningerne indgår nogle konkrete krav i forhold til de midler, der er afsat til formidling og forankring af ordningen, så det sociale frikorts fulde potentiale kan udnyttes til gavn for både arbejdspladser og borgerne i målgruppen. Danske Regioner ser et potentiale i fortsat at have fokus på formidling og ud- bredelse af viden om det sociale frikort samt fortsat understøttelse af imple- mentering af ordningen. Herunder viden om anvendelse af ordningen, synlig- gørelse af cases og videndeling af de allerede gode erfaringer med ordningen. Samt et fokus på at møde borgerne med viden og støtte om frikortet, hvor de er (fx i samarbejde med sociale tilbud). 8 Brugernes Akademi anbefaler, at der afsættes flere midler til formidling og for- ankring, herunder at kommunerne forpligtes til at yde rådgivning og job- matching til både arbejdsgivere og frikortsmedarbejdere. Konkret foreslår Bru- gernes Akademi, at den enkelte kommune kan ansætte en socialfrikorts-koordi- nator, som varetager alle henvendelser fra arbejdsgivere og borgere. Bruger- nes Akademi anbefaler desuden, at den kommunale indsats understøttes af ci- vilsamfundets aktører, som er tættest på målgruppen. Brugernes Akademi fremhæver, at de via metodeudvikling og praksisnær implementeringserfaring i Socialt Frikort Vesterbro ved, at det er afgørende, at svært udsatte borgere ydes håndholdt hjælp i form af jobmatching, følgeskab, påmindelser og opfølg- ning. Brugernes Akademi mener helt konkret, at der i lovgivningen kan afsæt- tes midler til partnerskaber mellem kommuner og civilsamfundsaktører. KFUKs Sociale Arbejde mener, at der bør tilføres offentlige midler til kommu- ner, og til de civilsamfundsorganisationer og socialfaglige aktører, der er tæt- test på målgruppen, og som kan agere bindeled til virksomheder og være den stabile støtte til frijobberne i hverdagen, da disse borgere har brug for støtte og følgeskab i velkendte relationer for at få gavn af ordningen. KFUKs Sociale Ar- bejde mener desuden, at der bør afsættes midler i kommunerne til at imple- mentere og administrere ordningen. Derudover vurderer de, at det er vigtigt at formidle kendskab til ordningen og skabe samarbejde med relevante aktører, som kan og vil ansætte mennesker med et socialt frikort – herunder sociale til- bud, væresteder, kommunale indsatser, virksomheder mv. SAND giver udtryk for, at de savner initiativer, der giver arbejdsgiver et incita- ment til at ansætte folk med socialt frikort. Ligeledes mener SAND, at det bør overvejes at stille større krav til kommunerne om deres pligt til både at råde og vejlede relevante borgere om det sociale frikort og at råde og vejlede virksom- heder i hvordan og hvornår, de kan ansætte frijobbere. Derudover mener SAND, at der bør stilles konkrete krav til kommunerne om, hvad der skal ske med udbredelsesmidlerne, eller der skal i det mindste gives eksempler på, hvordan de kan udbrede ordningen. Mændenes Hjem, Brugernes Akademi og Reden mener, at der bør tilføres of- fentlige midler til kommuner, og de civilsamfundsorganisationer og socialfaglige aktører, der er tættest på målgruppen, og som kan agere bindeled til virksom- heder og være den stabile støtte til frijobberne i hverdagen. De vurderer også, at der er behov for at afsætte midler til, at kommunerne kan bruge ekstra res- sourcer i 2024 og 2025, til at få skabt en god struktur for ordningen i de enkelte kommuner. De bemærker desuden, at det kræver tid og investeringer at op- dyrke et nyt job-lag i virksomhederne, samt fastholde frijobberne i arbejde. Det er en afgørende forudsætning for udbredelsen af det sociale frikort i den en- kelte kommune, at der tilføres midler til bl.a. at vejlede virksomheder omkring den ekstra administration, der er forbundet med ordningen. KABS bemærker, at kommunerne fortsat ikke er forpligtet til at hjælpe den en- kelte borger med at finde et arbejde, hvor det sociale frikort kan bringes i an- vendelse. KABS vurderer, at det kan betyde, at det er op til borgeren selv at finde et arbejde. KABS erfarer at borgere, der har et problematisk rusmiddelfor- brug og multiple problemer, har vanskeligt ved at facilitere den rette hjælp i et ofte fragmenteret hjælpesystem. Det samme angår målgruppen for det sociale frikort. Derfor anbefaler KABS, at brugen af frikort-koordinatorer udbredes på landsplan, og at dette princip bør præciseres i hovedloven. FH mener, at der er behov for at udbrede kendskabet til socialt frikort blandt sagsbehandlere, virksomheder og borgere, samt at der er behov for at under- støtte de gode erfaringer på tværs af kommunerne. Danske Handicaporganisationer bemærker i forhold til implementeringen, at kommunerne bør have fokus på, at socialt udsatte borgere i målgruppen kan 9 have behov for hjælp og støtte til at kunne fungere i job under ordningen, f.eks. gennem en mentor. Rådet for Socialt Udsatte anbefaler, at der afsættes midler til implementering af ordningen i kommunerne. For at sikre at ordningen kommer ud at leve i alle kommuner, mener Rådet for Socialt Udsatte, at der er behov for at afsætte midler, til at kommunerne kan bruge nogle ekstra ressourcer på at få skabt en god struktur for ordningen, så det er administrativt let at få adgang til et socialt frikort og så både borgere, virksomheder og fagprofessionelle kender til ordnin- gen. Rådet anbefaler desuden, at der igangsættes følgeforskning, der kan følge brugen og effekterne af det sociale frikort. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social-, Bolig- og Ældreministeriet anerkender det store arbejde, som civilsam- fundet bidrager med ift. udbredelsen og implementeringen af ordningen. Der er i forbindelse med finansloven for 2024, hvormed det er aftalt at perma- nentgøre ordningen fra 2025 og frem, afsat 2 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 0,5 mio. kr. årligt varigt til formidling og forankring af ordningen. Mid- lerne anvendes til Social- og Boligstyrelsens arbejde med at udbrede kendska- bet til og brugen af ordningen. Styrelsen varetager det implementeringsunder- støttende arbejde og vil fortsat gennemføre en række aktiviteter, herunder dag- lig rådgivning og vejledning, og dertil fx facilitering af erfaringsudveksling og netværksdannelse på tværs af kommuner, virksomheder og civilsamfundsorga- nisationer, inspirationsmøder m.v. Herigennem understøttes borgere, virksom- heder, kommuner og civilsamfundsorganisationer i brugen af det sociale frikort. Høringsparterne er velkomne til at bidrage med idéer til arbejdet og henvises fremover til Social- og Boligstyrelsen, der varetager implementeringsindsatsen. Høringssvarene vil desuden blive videreformidlet til Socialstyrelsen- og Bolig- styrelsen. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.7 Målgruppekriteriet vedr. opholdskrav Gadejuristen bemærker, at opholdskravet om lovligt ophold i riget i sammenlagt 9 år inden for de sidste 10 år, skaber en uhensigtsmæssig ulighed blandt de udsatte borgere, der er i målgruppen for et socialt frikort. Gadejuristen fremhæ- ver i den sammenhæng, at opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kon- tanthjælp, jf. § 11 i lov om aktiv socialpolitik, knytter sig til retten til at modtage en offentlig ydelse, hvorimod det sociale frikort angår beskæftigelse. Her er borgeren en del af arbejdsmarkedet, hvilket normalt alene kræver lovligt ophold i landet. Gadejuristen anbefaler på baggrund en ændring i opholdskravet, der udvider målgruppen for det sociale frikort til gavn for både den enkelte og sam- fundet som helhed. SAND mener, at det sociale frikort kan med fordel tænkes ind i et integrations- perspektiv, så borger der ikke opfylder opholdskravet også kan visiteres til et socialt frikort. SAND fremhæver, at der er hjemløse, der er på selvforsørgelses- og hjemrejseydelse eller overgangsydelse fordi myndighederne stiller for store dokumentationskrav, som rettelig er målgruppen for et socialt frikort. SAND mener også, at nordiske statsborgere i hjemløshed med fordel kan indlemmes i målgruppen for det sociale frikortet. I lyset af det politiske ønske om at få flere fra selvforsørgelses- og hjemrejseydelse eller overgangsydelse i ordinært ar- bejde, bemærker SAND, at det sociale frikort kan være et oplagt værktøj at bruge. KFUKs Sociale Arbejde bemærker, at udenlandske borgere ifølge lovforslaget skal have opholdt sig i landet i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år for at være berettiget til et socialt frikort. KFUKs Sociale Arbejde vurderer, at der er 10 mange borgere, som ikke opfylder disse krav, der kunne have gavn af et socialt frikort. Særligt udenlandskere borgere, som er brugere af sociale væresteder. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social- Bolig- og Ældreministeriet skal henvise til, at lovforslaget udmønter dele af aftalen mellem regeringen (Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne) og So- cialistisk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konserva- tive Folkeparti, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borger- lige om finansloven for 2024, om at permanentgøre det sociale frikort fra 2025 og frem. Der er i den forbindelse ikke lagt op til at ændre målgruppen for ord- ningen, herunder betingelsen om opfyldelse af opholdskravet efter aktivlovens § 11. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.8 Fastsættelse af minimumstimeløn Brugernes Akademi beskriver, at de i deres projekt har fastlagt en timeløn til fri- kortsmedarbejdere på 100,00 kr. Brugernes Akademi bemærker, at nogle fri- kortsmedarbejdere beretter om arbejdspladser, der udbetaler en meget lav løn. Borgerne har ikke lysten eller ressourcerne til at forhandle løn fra vagt til vagt hos forskellige arbejdsgivere, og konsekvensen er i nogle tilfælde, at udsatte og sårbare borgere underbetales for deres arbejdsindsats og samtidig bekræf- tes i en negativ selvforståelse og stigmaet “stofmisbrugere er ikke noget værd”. Brugernes Akademi anbefaler derfor, at der fastsættes en minimumsløn. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger I ordningen med socialt frikort er det forudsat, at arbejde gennemført med brug af et socialt frikort som udgangspunkt er lønnet arbejde, hvor der som hovedre- gel gælder de samme ansættelsesretlige regler som i et hvert andet ansættel- sesforhold. Af den grund vil den gældende overenskomst på området typisk også skulle gælde for borgere med sociale frikort. Det vurderes derfor hverken nødvendigt eller hensigtsmæssigt at indføre en minimumstimeløn og derigen- nem lovgive om overenskomstmæssige forhold. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.9 Integration til eIndkomst BL anbefaler, at der bliver implementeret en løsning i eIndkomst, hvor socialt frikort kan krydses af og lønadministrationen dermed kan varetages i samme system som for de øvrige ansatte. BL bemærker, at den nuværende ”hånd- holdte” løsning giver en administration på ca. en halv time pr. ansat med socialt frikort pr. måned samt en risiko for fejl pga. de manuelle processer. Brugernes Akademi anbefaler, at man igen inviterer SKAT ind i et samarbejde omkring en it-løsning, så virksomheder kan anvise frikortsløn i eIndkomst. Bru- gernes Akademi vurderer, at der ved en smidig og gennemsigtigt lønudbeta- ling, som ikke kræver alternative systemer, kan der genereres flere ansættelser til udsatte med det sociale frikort. Københavns Kommune oplever, at flere arbejdsgivere ikke har mulighed for at udbetale løn til borgere med socialt frikort, og at flere borgere bliver modregnet i deres offentlige forsørgelse, fordi lønnen er indberettet forkert. Københavns Kommune ønsker derfor, at udkast til lovforslaget ændres, og at man finder en løsning, der taler sammen med de relevante it-systemer, herunder eIndkomst. Social- Bolig- og Ældreministeriets bemærkninger Social- Bolig- og Ældreministeriet er opmærksomme på, at der blandt nogle ak- tører og virksomheder er et ønske om, at der laves en snitfladeintegration mel- lem den it-løsning, der understøtter ordningen, og eIndkomst, samt at løn til borgere med sociale frikort fremover skal kunne indberettes til eIndkomst. 11 Erfaringer fra de første fem år af forsøgsperioden med et socialt frikort viser imidlertid, at rigtig mange virksomheder problemfrit administrerer lønudbetaling til deres ansatte med sociale frikort, selvom lønnen ikke skal indberettes til eIndkomst. Først og fremmest er det intentionen med det sociale frikort, at borgere kan tjene og få udbetalt løn samme dag, fx via kontant betaling, hvilket ikke vil være muligt, hvis indkomsten skal udbetales som månedsløn og indberettes til eInd- komst. Social- Bolig- og Ældreministeriet har dog i dialog med Skatteministeriet under- søgt muligheden for at lave en sådan snitfladeløsning mellem det nuværende Socialtfrikort.dk og eIndkomst. Skatteministeriet vurderer på den baggrund at det vil være en omfattende og ressourcekrævende ændring, der i så fald ville skulle foretages i eIndkomst, hvilket ikke står mål med effekten. Social-, Bolig- og Ældreministeriet finder på den baggrund ikke anledning til at ændre i lovforslaget. 4.10 Formueregler for opsparede midler gennem det sociale frikort Københavns Kommune finder det hensigtsmæssigt at få præciseret, om for- muereglerne for opsparede midler gennem det sociale frikort også gælder for den økonomiske vurdering efter aktivlovens kapitel 10 om hjælp i særlige til- fælde. Social-, Bolig og Ældreministeriets bemærkninger Social-, Bolig og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Beskæftigelsesmini- steriet, idet høringssvaret relaterer sig til regler på beskæftigelsesministeriets ressort. Beskæftigelsesministeriet bemærker, at der fremgår følgende af bemærknin- gerne til lovforslaget: ”Hvis en borger med et socialt frikort har opsparet midler gennem sit sociale fri- kort, vil det følge af de gældende formueregler, der knytter sig til borgerens re- spektive forsørgelsesgrundlag, om formuen får betydning for udmålingen af for- sørgelsesydelsen. For de borgere med et socialt frikort, der modtager hjælp i kontanthjælpssystemet, vil det betyde, at formue over 10.000 kr. (for ægtefæl- ler 20.000 kr.) indgår i udmålingen af hjælpen.” Opsparede midler gennem et socialt frikort vil også indgå i vurderingen af, hvorvidt en borger er berettiget til hjælp i særlige tilfælde efter kapitel 10 i lov om aktiv socialpolitik. En eventuel formue under 10.000 kr. (20.000 kr. for æg- tefæller) har dog efter praksis også betydning ved tildelingen af hjælp efter ka- pitel 10 i lov om aktiv socialpolitik. Social-, Bolig og Ældreministeriet har på den baggrund justeret i lovforslagets bemærkninger, så der fremgår, at der i kommunens vurdering af, hvorvidt en borger er berettiget til hjælp i særlige tilfælde efter kapitel 10 i lov om aktiv soci- alpolitik, ligeledes indgår opsparede midler gennem et socialt frikort i udmålin- gen af hjælpen, og at eventuel formue under 10.000 kr. (20.000 kr. for ægte- fæller) efter praksis også har betydning ved tildelingen af hjælp efter kapitel 10 i lov om aktiv socialpolitik. 4.11 Ansættelsesretlige regler for borgere med et socialt frikort KABS oplever, at det er problematisk, at de forsikringsforhold, der gælder for ansættelsesforhold, hvor medarbejderen anvender et socialt frikort, ikke er præciseret i lovforslaget. I forlængelse heraf anbefaler KABS, at det bliver præ- ciseret i lovforslaget, at medarbejdere med sociale frikort også er omfattet af 12 den lovpligtige arbejdsgiverforsikring mod arbejdsulykker og erhvervssyg- domme, samt at øvrige ansættelsesretlige regler også gælder for ansættelses- forhold, hvor medarbejderen har et socialt frikort. Social-, Bolig og Ældreministeriets bemærkninger Social-, Bolig og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Beskæftigelsesmini- steriet, idet høringssvaret relaterer sig til regler på beskæftigelsesministeriets ressort. Beskæftigelsesministeriet bemærker, at det efter lovforslaget er en forudsæt- ning for at opnå ret til et social frikort, at der er tale om et ordinært og ustøttet arbejde. Det indebærer, at personer, der har et social frikort, er obligatorisk sik- rede efter § 2 i arbejdsskadesikringsloven, og at arbejdsgiverne for de pågæl- dende dermed er forpligtede til at arbejdsskadesikre de pågældende personer, jf. lovens § 48, stk. 1 og 4. Social-, Bolig og Ældreministeriet har på den baggrund foretaget en justering i lovforslagets bemærkninger, hvoraf det fremgår, at personer, der har et social frikort, er obligatorisk sikrede efter § 2 i arbejdsskadesikringsloven, og at ar- bejdsgiverne for de pågældende dermed er forpligtede til at arbejdsskadesikre de pågældende personer, jf. lovens § 48, stk. 1 og 4.
Oversendelsesbrev.docm
https://www.ft.dk/samling/20231/lovforslag/l108/bilag/1/2821562.pdf
1 Holmens Kanal 22 1060 København K Telefon 33 92 93 00 post@sm.dk www.sm.dk Folketingets Socialudvalg Vedlagt sendes høringsnotat, høringssvar og lovforslag til Folketingets Socialudvalg vedrørende forslag til lov om socialt frikort. Med venlig hilsen Pernille Rosenkrantz-Theil Social- og boligminister Bilag Bilag 1 – Høringsnotat Bilag 2 – Høringssvar Bilag 3 – Forslag til lov om socialt frikort Dato 07-02-2024 Offentligt L 108 - Bilag 1 Socialudvalget 2023-24
Bilag 2 - Høringssvar.pdf
https://www.ft.dk/samling/20231/lovforslag/l108/bilag/1/2821564.pdf
Gadejuristen The Street Lawyers Værnedamsvej 7a, 1. sal 1819 Frederiksberg C T 33310075 kontakt@gadejuristen.dk www.gadejuristen.dk CVR: 25048482 Social-, Bolig-, og Ældreministeriet Att.: jma@sm.dk 18. december 2023 SFØ Høringssvar fra Gadejuristen Udkast til forslag til lov om socialt frikort Gadejuristen skal indledningsvist takke for muligheden for at afgive høringssvar. Vi ser ovenud positivt på det politiske ønske om at gøre ordningen med det sociale frikort perma- nent. Vi har ventet på dette, siden den nu afdøde Michael ”Krølle” Hansen fik sin idé til det sociale frikort tilbage i 2013. En idé, som Krølle fremsatte for folketingsmedlem for Liberal Alliance, Joa- chim B. Olsen, i forbindelse med hans besøg hos og deltagelse i Gadejuristens arbejde. Med forslaget om at gøre det sociale frikort til en permanent ordning, gøres det mere attraktivt for arbejdspladser at skabe frijobs og øger kommunernes incitament til at implementere ordningen, li- gesom det giver de borgere, der benytter sig af ordningen, tryghed og stabilitet. Sammen med den forhøjede beløbsgrænse for optjening til 41.280 (2024-niveau) kroner årligt på det sociale frikort, er der derved lagt et godt fundament for, at anvendelsen af det sociale frikort, udbredes, til gavn for både borgere, virksomheder og samfundet som helhed. I Gadejuristen har vi selv ansat borgere på det sociale frikort med stor succes og til gavn for både Gadejuristen og frijobberne. Vores ene frijobber ville gerne knytte en kommentar hertil, da vi ad- spurgte vedkommende i forbindelse med dette høringssvar; ”Jeg kommer her jo lige så meget for snakken med jer og fællesskabet som for pengene. Det er bare rart at komme lidt ud af min lejlighed og skulle noget, sådan rigtigt”. Dette understøtter på fin vis én af effekterne ved et frijob - inklusion Offentligt L 108 - Bilag 1 Socialudvalget 2023-24 Side 2 af 4 og følelsen af at være værdsat og betydningsfuld på en arbejdsplads, der øger selvværdet og den ge- nerelle trivsel - og som potentielt kan være springbræt til yderligere beskæftigelse. Gadejuristen har produceret flere forskellige oplysnings- og rettighedskort til vores borgere, som vi deler ud på vores gadeture rundt omkring i hele landet, hvoraf vores lyseblå kort indeholder oplys- ninger om det sociale frikort. Vi oplever desværre, at størstedelen af de borgere, der står med de ly- seblå oplysningskort i hånden, sætter spørgsmålstegn ved, hvad et socialt frikort er og aldrig har hørt om det. Dette på trods af, at ordningen har eksisteret i en del år og mange af de borgere, vi mø- der, er i målgruppen for et frijob. Vi har desværre erfaret tilsvarende i vores samtaler med borgere, sagsbehandlere i kommuner, personale på væresteder o. lign. i vores arbejde uden for vores gade- ture. Der er dermed sagt fortsat et stort behov for, at kendskabet til ordningen udbredes, hvilket også kan udledes af antallet af sociale frikort, der udstedes og benyttes, i forhold til de estimerede knap 50.000 borgere, der ville have gavn af det sociale frikort samt antallet af arbejdspladser i Danmark. Vi savner derfor, at der i bemærkningerne indgår nogle konkrete krav i forhold til de midler, der er afsat til formidling og forankring af ordningen, så det sociale frikorts fulde potentiale kan udnyttes til gavn for både arbejdspladser og borgerne i målgruppen. Dette kan eksempelvis være en forpligtelse til at kommunerne skal have specifikke medarbejdere ansat udelukkende til at varetage brobygningen mellem virksomheder og borgere på det sociale fri- kort eller et krav om, at muligheden for det sociale frikort skal fremgå på kommunale hjemmesider. Det kan også være øget undervisning og oplysning herom til relevante aktører; blandt andet sagsbe- handlere, gadeplansmedarbejdere og personale på væresteder og lignende trygge relationer nær mål- gruppen samt potentielle arbejdsgivere med fokus på social ansvarlighed og et øget tværfagligt sam- arbejde mellem kommuner, virksomheder og civilsamfundsorganisationer, der kan fremme en fæl- les indsats. Vi har desuden følgende bemærkninger: Årlig kontrol af borgere med socialt frikort Det foreslås i lovforslagets § 2, stk. 4, at videreføre kravet om, at kommunerne mindst én gang år- ligt skal kontrollere om borgere med et socialt frikort, fortsat opfylder kriterierne. Det er positivt, at det fremgår i bestemmelsens 2. led, at dette ikke gælder det kalenderår, hvor det sociale frikort er udstedt. Side 3 af 4 Vi henstiller dog til, at kontrollen kun skal foretages maksimalt hvert andet år. Målgruppen for det sociale frikort er i forvejen borgere, der er udsat for kontrol, overvågning, mistillid og krav fra of- fentlige myndigheder, og det synes unødvendigt bureaukratisk at foretage yderligere kontrol. Kom- munerne kunne med fordel bruge tiden og de økonomiske besparelser fra mindre kontrol på at un- derstøtte borgernes vej til et frijob og skabe arbejdspladser på det sociale frikort i stedet. Eksklusionskriteriet på maksimalt 10.320 kr. (2024-niveau) i skattepligtig arbejdsindkomst inden for det seneste år Gadejuristen gentager, som også understreget i tidligere høringssvar, det uhensigtsmæssige i indret- ningen af eksklusionskriteriet, hvormed borgere ikke må have haft en arbejdsindkomst på over 10.320 kroner (2024-niveau). Det fremgår af bemærkningerne, at skattepligtig arbejdsindkomst er defineret som A- og B-ind- komst, hvoraf der skal betales arbejdsmarkedsbidrag, og som er indberettet til indkomstregistret (eIndkomst), samt lønindkomst erhvervet om bord på dansk skib registreret i Dansk Internationalt Skibsregister, som er indberettet til eIndkomst. Dette betyder konkret, at de borgere, der modtager arbejdsdusør for f.eks. at deltage i tilbud efter servicelovens § 103, risikerer at blive afskåret fra muligheden for at få et socialt frikort. Formålet med beskyttet beskæftigelse og særligt tilrettelagte beskæftigelsesforløb for socialt udsatte borgere efter servicelovens § 103, stk. 1 og 2, er at opretholde eller forbedre personlige færdigheder og livs- vilkår. Det fremgår af Ankestyrelsens evaluering1 af det sociale frikort, at beskæftigelse gennem det sociale frikort skaber synergieffekter i form af forbedret generel sundhedstilstand, herunder fysisk og psykisk trivsel og sociale forhold, der fører til en øget livskvalitet. Det er ikke formålstjenesteligt for Gadejuristen, at ordninger, der begge kan fremme borgere med sociale udfordringers mulighed for selvforsørgelse, og overordnet set skal forbedre deres livsvilkår, modarbejder hinanden. Gadejuristen skal derfor igen henstille til, at dette krav nuanceres og modificeres, så det fremgår af lovbemærkningerne, at arbejdsdusør ikke medregnes som skattepligtig arbejdsindkomst. Opholdskravet Gadejuristen henstiller endnu engang til, at opholdskravet om lovligt ophold i riget i sammenlagt 9 år inden for de sidste 10 år, skaber en uhensigtsmæssig ulighed blandt de udsatte borgere, der er i målgruppen for et socialt frikort. Opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp, jf. § 1 Ankestyrelsen: Evaluering af det sociale frikort, april 2020 Side 4 af 4 11 i lov om aktiv socialpolitik, knytter sig til retten til at modtage en offentlig ydelse, hvorimod det sociale frikort angår beskæftigelse. Her er borgeren en del af arbejdsmarkedet, hvilket normalt alene kræver lovligt ophold i landet. Vi anbefaler på baggrund heraf en ændring i opholdskravet, der udvider målgruppen for det sociale frikort til gavn for både den enkelte og samfundet som helhed. Spørgsmål til dette brev kan rettes til undertegnede. Med venlig hilsen Gadejuristen Værnedamsvej 7A, 1. DK-1819 Frederiksberg C Tlf.nr. + 45 20 34 70 36 Mail: sf@gadejuristen.dk www.gadejuristen.dk Til Social- Bolig - og Ældreministeriet Sendes per mail til jma@sm.dk 20.december 2023 Høringssvar vedr. udkast til forslag til lov om socialt frikort Brugernes Akademi takker for muligheden for at bidrage med vores svar på høring over forslaget til lov om socialt frikort. Brugernes Akademi er en landsdækkende interesseorganisation for stofbrugere og har stor erfaring med det sociale frikort. Vi ansætter frikortsmedarbejdere med stoferfaring i vores landsdækkende indsatser, dels som peers i vores Hepatitis C opsporingsprojekt, dels til formidlingsopgaver og til pakning af injektions - og rygeudstyr som sendes til udsatte stofbrugere i hele landet for at forebygge smitte af Hepatitis C, HIV og følgeskader af stoffer. Brugernes Akademi har herudover stiftet den socialøkonomiske virksomhed Brugernes Pakkeri, hvor udsatte med socialt frikort pakker injektions - og rygekits til rusmiddelcentre, herberger, apoteker m.m. Tilsammen har Brugernes Akademi og Pakkeri genereret ca. 1000 frikortsjobs i perioden 2020 til 2023. Vi har følgende fire anbefalinger til lovforslaget: 1. Brugernes Akademi anbefaler at der fastsættes en minimumstimeløn. Brugernes Akademi har frem til 30. april 2023 været en del af Socialt Frikort Vesterbro, som var et fælles projekt med Reden og Mændenes Hjem, finansieret af Velux Fonden. Sammen med virksomheder udviklede vi metoder til at skabe frikortsjobs til socialt udsatte med tilknytning til den åbne stofscene på Vesterbro. I projektet fastlagde vi en timeløn på 100,00 kr. Frikortsmedarbejderne oplevede Brugernes Akademi · Dannebrogsgade 14, kld. · 1660 København V CVR-nr: 34389071 · Bank: reg: 8401 konto: 1289 117 Mail: info@brugernesakademi.dk · Tlf..: 20 37 72 64 · Web: brugernesakademi.dk Facebook: @brugernesakademi · Twitter: @brugernes · Instagram: @brugernes.akademi lønniveauet som fair, men berettede om arbejdspladser udenfor projektets regi, hvor der blev udbetalt 25,00 kr. pr. time. De oplevede det utrygt, unfair og uigennemskueligt at timelønnen var forskellig fra arbejdsplads til arbejdsplads. Samtidig havde de ikke lysten eller ressourcerne til at forhandle løn fra vagt til vagt hos forskellige arbejdsgivere. Konsekvensen er at udsatte og sårbare frikortsmedarbejdere underbetales for deres arbejdsindsats og samtidig bekræftes i en negativ selvforståelse og stigmaet “stofmisbrugere er ikke noget værd”. Brugernes Akademi anbefaler derfor at der fastsættes en minimumstimeløn. 2. Brugernes Akademi anbefaler at kommuner forpligtes til at yde rådgivning og jobmatching og at der afsættes implementeringsmidler til partnerskaber mellem kommuner og civilsamfundsorganisationer. I januar 2023 havde 7.600 borgere et socialt frikort og heraf har ca. 3.500 taget det sociale frikort i brug. Det betyder at mere end halvdelen af de borgere som er bevilget et socialt frikort, ikke benytter ordningen. Brugernes Akademi har erfaret at frikortsmedarbejderne gerne vil arbejde, men at der ikke er nok offentlige og private virksomheder, som ansætter udsatte borgere med det sociale frikort. Idet det sociale frikort betegnes som ustøttet arbejde, har udsatte borgere ej heller ret til kommunens hjælp til at finde frikortsarbejde via jobcenter eller kommunale sociale indsatser. Vi ved at mange udsatte på kanten af samfundet ikke har erfaring med at søge arbejde og derfor har særligt brug for kommunens støtte hertil. Den manglende hjælp til at finde jobs er dermed en væsentlig årsag til at det bevilgede sociale frikort ikke tages i brug. Herudover har vi som landsdækkende interesseorganisation kontakt til udsatte stofbrugere fra mange kommuner og har erfaret at udsatte ikke har kendskab til ordningen. Samme billede tegner sig for de private virksomheder og offentlige arbejdspladser. Brugernes Akademi · Dannebrogsgade 14, kld. · 1660 København V CVR-nr: 34389071 · Bank: reg: 8401 konto: 1289 117 Mail: info@brugernesakademi.dk · Tlf..: 20 37 72 64 · Web: brugernesakademi.dk Facebook: @brugernesakademi · Twitter: @brugernes · Instagram: @brugernes.akademi Af lovforslaget fremgår det, at de samlede offentlige merudgifter skønnes at være ca. 122,3 mio. kr. i perioden 2025-2027 og derefter 34,8 mio. kr. årligt varigt. Heraf er der afsat en ramme på 2 mio. kr. i perioden 2025- 2027 og herefter 0,5 mio. kr. årligt varigt til dækning af formidling og forankring af ordningen. Det fremgår ikke, hvordan udbredelse og implementering skal eksekveres og hvem der har ansvar for denne opgave. Brugernes Akademi vurderer at en lovmæssig kommunal forpligtelse, og dermed udgift, til implementering og udbredelse skal vægtes lige så højt som lovforslagets øvrige økonomiske konsekvenser (kommunal visitation, kontrol og klagesagsoplysning m.m). Samtidig bør loven uddybe på hvilken måde udbredelse og implementering skal finde sted. Brugernes Akademi anbefaler, at der afsættes flere midler til formidling og forankring, herunder at kommunerne forpligtes til at yde rådgivning og jobmatching til både arbejdsgivere og frikortsmedarbejdere. Konkret kan den enkelte kommune ansætte en socialfrikorts-koordinator, som varetager alle henvendelser fra arbejdsgivere og borgere. Socialfrikorts-koordinatoren agerer som vidensbank internt i kommunen og er opsøgende i det lokale erhvervsliv, matcher arbejdsplads og frikortsmedarbejder, foretager opfølgning ude på arbejdspladserne og sikre at der er enighed om løn, arbejdstid og arbejdsopgaver. Vi anbefaler tillige at den kommunale indsats understøttes af civilsamfundets aktører som er tættest på målgruppen. Via metodeudvikling og praksisnær implementeringserfaring i Socialt Frikort Vesterbro, ved vi at det er afgørende, at svært udsatte borgere ydes håndholdt hjælp i form af jobmatching, følgeskab, påmindelser og opfølgning. Konkret kan der i lovgivningen afsættes midler til partnerskaber mellem kommuner og civilsamfundsaktører. Hermed sikres en forankring af indsatsen i kommunalt regi samtidig med at lokale sociale aktører kan brobygge til udsatte borgere, som ikke har erfaring med at henvende sig til kommunen. Aktuelt er der indgået et partnerskab mellem Københavns Brugernes Akademi · Dannebrogsgade 14, kld. · 1660 København V CVR-nr: 34389071 · Bank: reg: 8401 konto: 1289 117 Mail: info@brugernesakademi.dk · Tlf..: 20 37 72 64 · Web: brugernesakademi.dk Facebook: @brugernesakademi · Twitter: @brugernes · Instagram: @brugernes.akademi Kommune og Mændenes Hjem, hvor man netop afprøver denne type partnerskabsmodel. “Jeg meldte mig først ind i samfundet, da jeg fik arbejde gennem det sociale frikort”. Lone, 58 år, Vesterbro 3. Brugernes Akademi anbefaler en ny lønudbetalingsmetode Brugernes Akademi og Pakkeri er en del af Social - og Boligstyrelsens nøglepersonsnetværk vedr. det sociale frikort. I netværket er kommuner, socialøkonomiske virksomheder og interesseorganisationer repræsenteret. Samtlige organisationer oplever at virksomheder fravælger ansættelser med det sociale frikort, alene grundet den administrative byrde foranlediget af den manuelle behandling af lønudbetalingen. Både store og små virksomheder melder tilbage, at de ikke kan afsætte yderligere ressourcer til lønadministration. Derudover problematiserer mange virksomheder at viden om hvordan man udbetaler lønnen og hvor ansættelsen skal registreres ikke er nem at finde frem til. Brugernes Akademi anbefaler, at man igen inviterer SKAT ind i et samarbejde omkring en it-løsning, så virksomheder kan anvise frikortsløn i e-indkomst. Ved en smidig og gennemsigtigt lønudbetaling, som ikke kræver alternative systemer, kan der genereres flere ansættelser til udsatte med det sociale frikort. 4. Brugernes Akademi anbefaler at re-visitation forlænges fra 12 til 24 måneder I I den nuværende lovgivning og i det aktuelle lovforslag fastholdes en årlig kontrol af om borgeren fortsat er i målgruppen for det sociale frikort. Denne årlige kontrol er for nogle frikortsmedarbejdere en barriere for progression. Her er der tale om en specifik gruppering af målgruppen for det sociale frikort, nemlig udsatte mennesker som via deres nye erfaringer med frikortsarbejde, får mod på mere og vækker drømmen om et ordinært arbejde eller uddannelse. Brugernes Akademi har erfaret, at vejen til det ordinære arbejdsmarked eller uddannelsessystem ofte er kringlet for udsatte mennesker og dermed både kan Brugernes Akademi · Dannebrogsgade 14, kld. · 1660 København V CVR-nr: 34389071 · Bank: reg: 8401 konto: 1289 117 Mail: info@brugernesakademi.dk · Tlf..: 20 37 72 64 · Web: brugernesakademi.dk Facebook: @brugernesakademi · Twitter: @brugernes · Instagram: @brugernes.akademi være præget af succes og nederlag. Vi har kontakt til frikortsmedarbejdere som har lysten og overskuddet til at afprøve sig selv i et ordinært job eller påbegynde uddannelse, men som ikke tør, da de er bange for at en dårlig periode i livet ikke blot kan resultere i at job og uddannelse må afbrydes, men også at sikkerhedsnettet, det sociale frikort, forsvinder idet man ikke længere opfylder kriterierne for ordningen. For at give udsatte mennesker på kanten af samfundet en reel chance for at tage skridtet nærmere arbejdsmarkedet, anbefaler Brugernes Akademi derfor at re-visitationen forlænges fra 12 til 24 måneder. Hermed får frikortsmedarbejderen 24 måneder, i stedet for de nuværende 12 måneder, til at afprøve sig selv, med en vished om at de ikke er dårligere stillet, hvis de mister fodfæstet på arbejdsmarkedet eller uddannelsen. Social – Bolig - og Ældreministeriet er velkommen til at kontakte Brugernes Akademi for yderligere oplysninger. Med venlig hilsen Brugernes Akademi Stofbrugernes interesseorganisation Brugernes Akademi · Dannebrogsgade 14, kld. · 1660 København V CVR-nr: 34389071 · Bank: reg: 8401 konto: 1289 117 Mail: info@brugernesakademi.dk · Tlf..: 20 37 72 64 · Web: brugernesakademi.dk Facebook: @brugernesakademi · Twitter: @brugernes · Instagram: @brugernes.akademi {PRI%d2m*DOKSTART |d2m*CPR:"221157-0892" Social-, Bolig, og Ældreministeriet Holmens Kanal 22 1060 København K 1 18-12-2023 Høringssvar over udkast til lov om socialt frikort KABS takker for at få mulighed for at afgive høringssvar. Ikke mindst i lyset af det sociale frikort en vigtig social foranstaltning, som skaber inklusionsmuligheder for nogle af de samfundets mest udsatte grupper. Ordningen vurderes at kunne gøre en positiv forskel ved at øge inklusionsmulighederne i arbejdsfællesskaber under særlige vilkår, og derigennem understøtte den enkeltes oplevelse af mestring og værdi. KABS bifalder at forsøg med det sociale frikort forventes at resulterer i en regulær hovedlov, der kan sikre en permanentliggørelse af ordningen. I nedenstående høringssvar vil KABS fremføre en række overvejelser ift. lovudkastet. #1 Præcisering af ansættelsesretlige regler i forbindelse med ansættelsesforholdet KABS bifalder at ministeriet i lovforslaget lægger op til, at frijobbere i højere grad sidestilles med øvrige lønmodtagere jf. forslag om samtidighedsferie. Dertil fremgår der af lovbemærkningerne, at der som hovedregel gælder de samme ansættelsesretlige regler som i et hvert andet ansættelsesforhold. Dog er det problematisk, at de forsikringsforhold der gælder for ansættelsesforholdet ikke præciseret i lovforslaget. Selvom et af godkendelseskriterierne for socialt frikort er, at frijobberen er omfattet af arbejdsgiverens arbejdsskadeforsikring uagtet om der udfærdiges et ansættelsesbevis eller ej, fremgår dette ikke lovteksten. Det er problematisk, idet det bør præciseres overfor arbejdsgiveren, at frijobberen er omfattet af den lovpligtige arbejdsgiverforsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme. I hovedloven eller en tilstødende vejledning bør dette præciseres, såvel som hvilke øvrige ansættelsesretlige der i øvrigt gælder for ansættelsesforholdet. #2 Sikring af ensartethed i sagsbehandling af ansøgning om det sociale frikort KABS bifalder at afgørelser om socialt frikort vil være omfattet af de almindelige forvaltningsretlige principper om klageadgang samt øvrige formelle sagsbehandlingsregler i forvaltningsretten. Dog synes det problematisk, at der af lovmærkningerne fremgår, at det vil være op til den enkelte kommune at tilrettelægge, hvordan ansøgningsprocessen foregår, herunder om dette sker via et ansøgningsskema, en mundtlig tilkendegivelse eller lignende. Hertil skønnes det afgørende at der fastsættes sagsbehandlingstider, praksis for ansøgning samt oplistning af nødvendige sagsakter, der altid skal KABS – Ledelse og administration Bakken 3 2600 Glostrup www.kabs.dk kabs@glostrup.dk Tlf.: 4511 7500 2 tilvejebringes. Dette skønnes både vigtigt ift. den del af afgørelsen som beror på et fagligt skøn, såvel som den der kan træffes automatisk på baggrund af objektive kriterier. Ensartethed vil kunne sikre smidighed i sagsbehandlingen, men også hurtig adgang til frijob, hvilke ikke alene er afgørende for fastholdelse af borgerens motivation for beskæftigelse, men også for udredelse af ordningen. #3 Implikationer ved borgere der hopper over kommunegrænserne Det fremgår af bemærkningerne til bestemmelsen, at det er borgerens handlekommune, dvs. den kommune, hvor den pågældende har bopæl eller sædvanligvis opholder sig, der skal træffe afgørelse om frikortet. Borgeren der flytter mellem kommuner undervejs i hjælpeforanstaltninger, har normalvis samme rettigheder ved flytning fra en kommune til en anden. Eksempelvis skal kontanthjælp eller førtidspension ikke revisiteres i tilflytterkommunen. I lovforslagets formulering om kontrol og mulighed for deaktivering af socialt frikort er KABS bekymrede for, at borgerne ikke stilles lige med andre lovhjemlede ydelser, såfremt borgeren flytter på tværs af kommunegrænser. Lovforslaget burde snarere tage udgangspunkt i at sikre at borgeren kan beholde sit arbejde og dermed tilknytning til arbejdsmarkedet (som følge af det sociale frikort), selvom han eller hun flytter på tværs af kommunegrænser. #4 Præciser præmis for det tværgående samarbejde mellem den bevilligende myndighed og frivillige foreninger, organisationer, virksomheder, offentlige myndigheder m.v. der i forvejen har kontakt til målgruppen Af lovbemærkningerne fremgår det, at det vil være op til den enkelte kommune at sikre hensigtsmæssig sammenhæng til kommunens øvrige tilbud til målgruppen samt ud fra lokale forhold og ønsker at etablere et eventuelt samarbejde med frivillige foreninger, organisationer, virksomheder, offentlige myndigheder m.v. der i forvejen har kontakt til målgruppen. For at sikre at borgeren får et optimalt udbytte af ordningen, bør der i loven præciseres praksis for samarbejde, herunder kommunernes forpligtigelser til at etablere et samarbejde med de aktører, der har kontakt til målgruppen. #5 Nationale udbredelse af frikort-koordinatorer Kommunerne er fortsat ikke forpligtet til at hjælpe den enkelte borger med at finde et arbejde, hvor det sociale frikort kan bringes i anvendelse. Det kan betyde, at det er op til borgeren selv at finde et arbejde. KABS erfarer at borgere, der har et problematisk rusmiddelforbrug og multiple problemer, har vanskeligt ved at facilitere den rette hjælp i et ofte fragmenteret hjælpesystem. Dette samme angår målgruppen for det sociale frikort. Derfor anbefaler KABS, at brugen af frikort-koordinatorer udbredes på landsplan, og at dette princip bør præciseres i hovedloven. 3 Med venlig hilsen Rasmus Axelsson Centerleder i KABS Glostrup kommune KABS Rusmiddelbehandling leverer lægelig og social behandling for stofmisbrug og alkoholmisbrug. Hos KABS driver vi fem behandlingscentre, som er specialiseret i hash- og feststoffer, alkoholmisbrug, opioidmisbrug, samt integreret dobbelt diagnosebehandling. I KABS udmærker vi os ved at tænke nyt, prioritere høj tværfaglighed og koble lægelige og sociale indsatser i en helhedsorienteret behandling med udgangspunkt i borgerens behandlingsbehov. Abel Cathrines Gade 21, st.th 1654 København V (+45) 33 33 05 05 CVR: 42350176 kontakt@stenbroensjurister.dk stenbroensjurister.dk Til Social-, Bolig- og Ældreministeriet Sendt per mail til jma@sm.dk Høringssvar over udkast til lov om socialt frikort Stenbroens Jurister er en specialiseret retshjælp for hjemløse, stofafhængige og andre særligt udsatte. En betydelig del af målgruppen for vores retshjælp vil også være i målgruppen for det sociale frikort. Vi har på denne baggrund følgende bemærkninger til lovforslaget. Først og fremmest er det ubetinget positivt, at regeringen ønsker at gøre ordningen med socialt frikort permanent. Stenbroens Jurister har tidligere i høringssvar om det sociale frikort påpeget, at de gentagne korte forlængelser af forsøgsordningen i sig selv kan udgøre en barriere for at sikre udbredelsen og stærkere implementering af ordningen i kommunerne. Regeringen skal derfor have ros for, at man allerede nu lægger op til at gå længere end de politiske ambitioner i regeringsgrundlaget, hvor der alene var stillet endnu en forlængelse i udsigt. Ordningen med det sociale frikort vil i den foreslåede form udgøre et relevant og godt tilbud for mange i Stenbroens Juristers målgruppe. Stenbroens Jurister håber imidlertid, at regeringen ikke med vedtagelsen af dette lovforslag, vil stoppe udviklingen af ordningen med socialt frikort. Der er efter Stenbroens Juristers opfattelse stadig et stort potentiale for at forbedre ordningen, så det i højere grad kan blive den trædesten mod mere ordinær beskæftigelse og give udsatte en fod indenfor på arbejdsmarkedet på egne præmisser, som lovudkastet beskriver. Det er en særskilt problemstilling, at der endnu ikke er indtænkt nogen tryg vej videre fra det sociale frikort. Nogle udsatte kan ved arbejdet under ordningen med socialt frikort opbygge en selvtillid og en arbejdsevne, der gør det realistisk at forsøge sig med arbejde på mere almindelige vilkår. For dem, der herigennem opnår varig beskæftigelse, vil dette selvsagt være positivt. Men gør man forsøget uden at klare den, vil man have afskrevet sig muligheden for at falde tilbage på arbejde under det sociale frikort i et år, hvis man har nået at tjene over beløbsgrænsen. At stille målgruppen i denne ’alt eller intet’ situation, risikerer efter Stenbroens Juristers opfattelse at udgøre en væsentlig barriere for realisering af lovforslagets intentioner. 21. december 2023 Jnr. L-1571 FBS 2 / 2 Med venlig hilsen Stenbroens Jurister Filip Soos 1 18-12-2023 EMN-2023-01251 1672489 Liva Hartvig Hansen NOTAT Høringssvar til høring over udkast til lovforslag om socialt frikort Danske Regioner modtog d. 22 november 2023 høring over udkast til lov om socialt frikort fra Social-, Bolig- og Ældreministeriet, som træder i kraft pr. 1. januar 2025. Danske Regioner vil gerne kvittere for ambitionen og formålet med det sociale frikort, som er at give borgere i udsathed bedre muligheder for at deltage i sam- fundets arbejdsfællesskaber, bidrage hertil og opleve værdi herved i hverda- gen. Siden 2019 har forsøgsordningerne med det sociale frikort været med til at understøtte inklusion gennem muligheder for meningsfuld beskæftigelse, fø- lelsen af jobidentitet samt oplevelsen af succes. Dette mener Danske Regioner er med til at give en forbedret livskvalitet og social progression for mennesker i socialt udsathed og for samfundet. Danske Regioner ser et potentiale i fortsat fokus på formidling og udbredelse af viden om det sociale frikort samt fortsat understøttelse af implementering af ordningen. Herunder viden om anvendelse af ordningen, synliggørelse af ca- ses og videndeling af de allerede gode erfaringer med ordningen. Samt et fokus på at møde borgerne med viden og støtte om frikortet, hvor de er (fx i samar- bejde med sociale tilbud). Ift. den årlige kontrol af, hvorvidt borgeren fortsat opfylder kriterierne for at få udstedt et socialt fripas, anbefales det at have fokus på den usikkerhed det kan skabe for borgere i udsathed. Med denne opmærksomhed in mente vil Danske Regioner gerne kvittere positivt for, samt tilslutte sig, at forsøgsordningen med det sociale frikort nu gøres permanent. Islands Brygge 32D 2300 København S Tlf. 3524 6000 Mail: FH@fho.dk Social-, Bolig- og Ældreministeriet Att: Julie Malene Asmussen mail: jma@sm.dk Sagsnr. 23-4024 Vores ref. CHBO Den 20. december 2023 Høring over udkast til lov om socialt frikort FH – Fagbevægelsens Hovedorganisation takker for muligheden for at afgive høringssvar til udkast til lov om socialt frikort. FH er overordnet set positive over for, at ordningen om socialt frikort permanentgøres. Det sociale frikort kan være et godt redskab til at give de mest udsatte og sårbare borgere med særlige sociale problemer fx misbrug, hjemløshed eller psykiske vanskeligheder en mulighed for at deltage i arbejdsfællesskabet. Det er for FH afgørende, at ansatte med socialt frikort med den permanente ordning sikres ordentlige løn- og ansættelsesvilkår. Derudover er det for FH vigtigt, at ansættelserne etableres i dialog med tillidsrepræsentanterne på arbejdspladsen med henblik på at sikre et konstruktivt samspil mellem de ansatte efter det sociale frikort og de øvrige medarbejdere. FH mener, at det skal tydeliggøres, at borgerens ordinære og ustøttede arbejde på et socialt frikort ikke får betydning for borgerens offentlige ydelser og rettigheder. FH har i tidligere høringssvar påpeget, at der har været uklarhed om, hvordan indtægterne indvirker på de offentlige ydelser og øvrige regler. Der kan med formuleringerne i det udsendte udkast til lov om socialt frikort fortsat opstå misforståelser og dermed utryghed for de borgerne, der søger om socialt frikort. FH mener desuden, at der er behov for at udbrede kendskabet til socialt frikort blandt sagsbehandlere, virksomheder og borgere, samt at der er behov for at understøtte de gode erfaringer på tværs af kommunerne. FH mener, at det er vigtigt at følge udviklingen i brugen af ordningen, således som vi allerede i dag på socialtfrikort.dk kan se antal borgere med et socialt frikort, antal virksomheder der har ansat borgere, kommuner der har visiteret mv. FH anbefaler, at Social-, Bolig- og Ældreministeriet derudover følger udviklingen i forhold antal timer borgeren arbejder om året og hvilke erhverv, de arbejder inden for. Med venlig hilsen Nanna Højlund Næstformand, FH Høringssvar til udkast til lovforslag om socialt frikort (SM Id nr.: 784770) KFUKs Sociale Arbejde takker for muligheden for at bidrage med vores kommentarer til udkastet til lovforslag om socialt frikort. Vi vil også gerne benytte lejligheden til at takke Folketinget for at turde gøre loven om socialt frikort til en permanent ordning. Ordningen har siden forsøget startede været til stor glæde for mange mennesker, der lever i udsathed, men som til trods for massive udfordringer gerne vil bidrage til samfundet. Nedenstående bemærkninger tager udgangspunkt i de daglige, praktiske erfaringer med socialt frikort fra Redernes arbejde, primært Reden København. Generelle betragtninger: Formålet med det sociale frikort Arbejde på et socialt frikort er en social indsats med beskæftigelse som greb - og kræver derfor støtte fra medarbejdere i sociale tilbud og en særlig håndholdt støttet kontakt til virksomhederne. Målgruppen for det sociale frikort lever liv med mange udfordringer og er ofte præget af stofafhængighed, sindslidelse og/eller hjemløshed, og for flere ligger kontakten til det etablerede arbejdsmarked mere end 10 og 30 år tilbage. For størstedelen vil det ikke være realistisk at tilgå frikortsarbejde, hvis de selvstændigt og aktivt selv skulle opsøge virksomheder og skabe frijobs. Det primære formål med det sociale frikort er derfor ikke at forbedre eller udvikle borgerens arbejdsevne. Derfor er der også et behov for, at det i lovgivningen fremgår klart, at arbejde via det sociale frikort ikke påvirker andre ydelser såsom kontanthjælp eller førtidspension. Vedr. implementering Der bør tilføres offentlige midler til kommuner, og til de civilsamfundsorganisationer og socialfaglige aktører, der er tættest på målgruppen, og som kan agere bindeled til virksomheder og være den stabile støtte til frijobberne i hverdagen, da disse borgere har brug for støtte og følgeskab i velkendte relationer for at få gavn af ordningen. Der bør desuden afsættes midler i kommunerne til at implementere og administrere ordningen. Derudover er det vores vurdering, at det er vigtigt at formidle kendskab til ordningen og skabe samarbejde med relevante aktører, som kan og vil ansætte mennesker med et socialt frikort – herunder sociale tilbud, væresteder, kommunale indsatser, virksomheder mv. Konkrete bemærkninger til lovforslaget: Opholdskrav Der er behov for en lempelse af reglerne for udenlandske borgere. Som loven er lige nu, skal udenlandske borgere have opholdt sig i landet i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år for at være berettiget til et socialt frikort. Der er mange borgere, som ikke opfylder disse krav, der kunne have gavn af et socialt frikort. Særligt udenlandskere borgere, som er brugere af sociale væresteder. Genvisitering Vi opfordrer til, at man ændrer lovforslaget, således at borgere visiteres/genvisiteres til det sociale frikort for en toårig periode, og at der tages stilling til genvisitering forud for udløb af en periode, så der ikke opstår stilstand. Det vil sige at de borgere, der har fået udstedt et socialt frikort i løbet af forsøgsperioden i 2023 eller som bliver genvisiteret i 2024, bliver genvisiteret til perioden 2024-2025, således at de ikke indgår i kommunens kontrol i første kvartal 2025. Vedr. udelukkelseskriterier Vi mener, at teksten jf. § 2 stk. 2 bør opblødes. I udkastet til lovforslag står der, at man som borger ikke er målgruppe for ordningen, hvis man er indskrevet gennem en ordinær SU-berettiget uddannelse. (2024- niveau) inden for det seneste år. At have været under ordinær SU-berettiget uddannelse defineres i lovforslaget som at have været indskrevet på en SU-berettiget uddannelse, uanset om borgeren har deltaget i undervisningen eller ej. Vi mener, at man skal have mulighed for at forbedre sine fremtidsudsigter, hvis man kan. Man kan eksempelvis læse et enkelt fag på HF, så man samtidig opretholder retten til uddannelseshjælp eller kontanthjælp gennem § 11 i lov om aktiv socialpolitik. Det er ikke alle borgere, der kan opfylde kravet om at have mindst 23 lektioner om ugen, hvilke er et krav for at modtage Statens Uddannelsesstøtte. Studiestræde 50, 1554 København V, Telefon 3376 2000, Fax 3376 2001, www.bl.dk, email bl@bl.dk København, den 20. december 2023 Høringssvar – udkast til lov om socialt frikort, hvorved det sociale frikort gøres permanent. BL – Danmarks Almene Boliger har den 22. november 2023 modtaget høring over udkast til lov om socialt frikort, hvorved det sociale frikort gøres permanent. BL har følgende bemærkninger til høringen: Som det fremgår af vores høringssvar af 31. marts 2023 ved den seneste forlængelse af den hidtidige forsøgsordning, kan det sociale frikort understøtte, at socialt udsatte grupper får fodfæste på arbejdsmarkedet, hvilket kan udvikle sig til ordinær beskæftigelse. BL er derfor meget tilfreds med, at ordningen nu gøres permanent. Vi håber også, at det sociale frikort i stadig stigende grad vil blive anvendt i kommunerne. BL har dog enkelte bemærkninger: Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at borgere, der har været indskrevet på en uddannelse inden for det seneste år, ikke har adgang til det sociale frikort, uanset at de ikke har haft en arbejdsindtægt på over 10.000 kr. Dette kunne blive en hindring for unge hjemløse, der måske løbende har forsøgt opstart på uddannelse uden at få fodfæste i uddannelsessystemet. BL finder det hensigtsmæssigt, at det er spørgsmålet om, hvilken ydelse den enkelte har modtaget, og om borgeren har de krævede særlige sociale problemer, der burde være afgørende for adgang til det sociale frikort. Når det sociale frikort med lovforslaget gøres permanent, anbefales det, at der bliver implementeret en løsning i e-indkomst, hvor socialt frikort kan krydses af og lønadministrationen dermed kan varetages i samme system som for de øvrige ansatte. Den nuværende ”håndholdte” løsning giver en administration på ca. en halv time pr. ansat med socialt frikort pr. måned samt en risiko for fejl pga. de manuelle processer. BL har herudover ikke yderligere bemærkninger til høringen. Med venlig hilsen Bent Madsen Adm. direktør 1 Att.: Social- og Ældreministeriet jma@sm.dk Dato: 21. december 2023 , Høringssvar vedr. udkast til lovforslag om socialt frikort Mændenes Hjem, Reden København og Brugernes Akademi takker for muligheden for at bidrage med vores svar på høring over udkast til lovforslag om sociale frikort. Permanentgørelse af loven At loven om det sociale frikort er under permanentgørelse jf. fremsatte lovforslag den 24. oktober 2023 er et vigtigt og afgørende skridt for, at flere borgere i målgruppen kan få adgang til en beskæftigelsesindsats, som på en og samme tid virker stabiliserende og trivselsfremmende. Vores erfaringer viser, at det sociale frikort, har en afkriminaliserende effekt og giver borgere følelsen af at bidrage positivt til fællesskabet og egen livsførelse. Samtidigt, ser vi flere borgere, der ved hjælp af frikortet, over tid, får mod til at komme i forskellige former for ordinær beskæftigelse. På Vesterbro har vi i projekt Socialt Frikort Vesterbro (SFV) og nu i projekt Socialt Frikort København (SFK), været støttet af Velux Fonden. Siden 2019 har vi arbejdet fokuseret og systematisk med at udvikle og afprøve praksisnære metoder til at skabe varige ‘frijobs’ via det sociale frikort - med bæredygtighed og stabilitet for øje. I projektperioden har flere hundrede udsatte borgere fået det sociale frikort, og vi har skabt over 11.553 enkeltstående frijobs.1 Disse erfaringer synliggør særligt fire forhold, der bør justeres i lovforslaget, så det er mindre ressourcetungt at udbrede og etablere flere af de nødvendige samarbejdsaftaler - omkring frijobs - med hhv. kommuner og private aktører. Samarbejdsaftaler, der kan sikre fastholdelse af målgruppen i frijob-beskæftigelse samt tilstrækkelig tryghed i overgang til ordinært arbejde for dem i målgruppen, der kan. 1. Afsæt midler til praksisnær implementering, følgeskab og opdyrkelse af nyt job-lag i virksomhederne 2. Sikre, at beskæftigelse via det sociale frikort ikke får betydning for borgerens sociale ydelser. 3. Visitér og genvisitér for to år af gangen og planlæg med overlap, så der ikke opstår stilstand mellem udløb og genvisitering. 4. Sikre, at bureaukrati ved genvisitering ikke forhindrer kommuner i at få fuldt udbytte af frikortet. 1. Afsæt midler til praksisnær implementering, følgeskab og opdyrkelse af nyt job-lag i virksomhederne De resultater, som flere civilsamfundsorganisationer har opnået - siden maj 2019 under lovens forsøgsordning, ville ikke være nået uden fondsstøtte, samt den økonomiske egeninvestering, som disse organisationer dagligt supplerer med i form af frijobs inhouse. Fondsmidlerne har sikret den praktiske 1 Ét såkaldt ‘frijob’ er lig med alt fra en halv time til fem times arbejde à 100 kr. i timen 2 implementering, dvs. sagsbehandling og administration. Dertil opdyrkelse af en bred vifte af forskellige frijobs samt det altafgørende følgeskab og relationsarbejdet, der fastholder den udsatte målgruppe i at arbejde via det sociale frikort. Der bør tilføres offentlige midler til kommuner, og de civilsamfundsorganisationer og socialfaglige aktører, der er tættest på målgruppen, og som kan agere bindeled til virksomheder og være den stabile støtte til frijobberne i hverdagen. Frikortet er endnu ikke implementeret tilstrækkeligt i alle kommuner. Flere har lagt netop midlertidigheden af ordningen til grund for dette. For at sikre, at ordningen nu kommer ud at leve i alle kommuner, er der behov for at afsætte midler til, at kommunerne kan bruge nogle ekstra ressourcer i 2024 og 2025, til at få skabt en god struktur for ordningen i de enkelte kommuner. Der er både motivation og interesse i private virksomheder i forhold til at ansætte udsatte borgere på det sociale frikort. Det kræver tid og investeringer at opdyrke et nyt job-lag i virksomhederne, samt fastholde frijobberne i arbejde. Det er en afgørende forudsætning, for udbredelsen af det sociale frikort i den enkelte kommune, at der tilføres midler til bl.a. at vejlede virksomheder omkring den ekstra administration, der er forbundet med ordningen. Det kræver nemlig, at lønnen til frijobbere ikke går gennem virksomhedens ordinære lønsystem, men gennem det særlige frikort-it-system. Desuden er arbejde på et socialt frikort en social indsats med beskæftigelse som greb - og kræver derfor fortsat personalemæssig støtte og indsats, og en særlig håndholdt støttet kontakt til virksomhederne. Målgruppen for det sociale frikort lever liv med mange udfordringer og ofte præget af stofafhængighed, sindslidelse og/eller hjemløshed, og for flere ligger kontakten til det etablerede arbejdsmarked mere end 10 og 30 år tilbage. For størstedelen vil det ikke være realistisk at tilgå frikortsarbejde, hvis de selvstændigt og aktivt skulle opsøge virksomheder og skabe frijobs. Disse borgere har brug for støtte og følgeskab i velkendte relationer for at få gavn af ordningen, hvorfor der bør tilføres offentlige midler til de sociale aktører, der er tættest på målgruppen. 2. Det skal sikres, at beskæftigelse via det sociale frikort ikke får betydning for borgerens ydelser Frikortet skal være et frirum for de mest socialt udsatte fra beskæftigelsessystemets logik og krav. Når frijobberne får erfaringer med at tjene egne penge og være en del af et værdifuldt arbejdsfællesskab, kan det medføre, at nogle frijobbere får tilstrækkelig mod og struktur på deres liv, at de er klar til noget mere forpligtende. For at de trygt kan tage skridtet videre, bør det tydeliggøres i loven, at det sociale frikort ikke må have betydning for borgerens ret til anden hjælp, og at der ved tildeling af offentlige sociale ydelser skal ses bort fra indtægter på baggrund af et socialt frikort. §2 stk. 6 beskriver, at socialt frikort ikke kan erstatte øvrig støtte og tilbud til borgeren. Her kan med fordel uddybes, at frikortet heller ikke kan lægges til grund for afgørelser ift. ydelser og afklaring i beskæftigelsessystemet. I bemærkningerne til lovforslaget (*s.27) fremgår det, at det at have et socialt frikort og indtægter via dette, ikke alene kan lægges til grund for vurderingen af personens arbejdsevne, idet der skal foretages en konkret og individuel vurdering af personens arbejdsevne. Formuleringen i lovforslagets bemærkninger kan misforstås og skabe utryghed blandt brugere af frikortet, da der kan opstå usikkerhed om, hvorvidt arbejde på frikort med tiden vil medføre yderligere krav til fx arbejdsevne. 3 Det bør tydeliggøres i loven at arbejde på socialt frikort ikke må påvirke hverken kontanthjælp, indstilling til førtidspension mv. For mennesker i udsatte livssituationer er et frijob i sig selv en stor udfordring at nå til at kunne varetage. Hvis frijobbere føler sig pressede til at tage en anden type arbejde end frijob, kan det virke negativt på deres ofte skrøbelige selvtillid og det kan være for risikofyldt for frijobberen at forsøge sig med en anden type beskæftigelse, fx flexjob, hvis retten til frijob bortfalder. 3. Visitering/genvisitering for to år af gangen I lovforslagets § 2, stk. 5 forslås det, at der indsættes et nyt § 2, stk. 4, om, at kommunalbestyrelsen i første kvartal af 2023 og 2024 skal kontrollere, om borgerne, som kommunen har udstedt sociale frikort til, stadig opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort. Vi vurderer, at det ikke er hensigtsmæssigt, hvis en borger får deaktiveret sit sociale frikort, fordi borgeren har haft fx en enkeltstående positiv periode med arbejde på ordinære vilkår, og har tjent lidt mere end grænsebeløbet på 10.320 kr. (2024-niveau). Vi ved, at der er en risiko for, at målgruppen kan ’falde tilbage’, og kan miste sit ordinære arbejde. I denne situation kan netop det sociale frikort afhjælpe en social deroute, og fortsat give borgeren en tro på, at denne kan tilføre værdi til eget liv og samfundet ved at arbejde. Vi opfordrer til at lovforslaget ændres til, at borgere visiteres/genvisiteres til det sociale frikort for en toårig periode og at der tages stilling til genvisitering forud for udløb af en periode, så der ikke opstår stilstand. Det vil sige, at de borgere, der har fået udstedt et socialt frikort i løbet af forsøgsperioden i 2023 eller som bliver genvisiteret i 2024, bliver genvisiteret til perioden 2024-2025, og vil således ikke indgå i kommunens kontrol i første kvartal 2025. 4. Bekymring for bureaukrati ved genvisitering Jf. nærværende lovforslag, skal den løbende kontrol og genvisitering foretages af handlekommunen, som potentielt ikke har udstedt frikortet til borgeren, hvis borgeren har ophold i en anden kommune. Dette kan støde sammen med retssikkerhedsloven, da kontrolkommunen ikke har adgang til de nødvendige data, der skal afgøre om borgere kan genvisiteres. Det skal være nemt for kommunerne at visitere og genvisitere, hvis de skal se værdi i at investere i ordningen. Derfor bør it-systemet, der knytter an til administration af det sociale frikort – kunne fremsende en advis over de borgere, som den enkelte kommune har til opgave at kontrollere. Desuden opfordrer vi til, at der sker en tilføjelse til lovforslaget, hvor det fremgår tydeligt hvornår borgeren, der har fået deaktiveret sit sociale frikort, kan ansøge kommunen om at få genaktiveret sit sociale frikort, hvis borgeren igen opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort. Beskrivelse fra praksis Det fondsstøttet ’Projekt Socialt Frikort Vesterbro’ (SFV) under Mændenes Hjem, Reden og Brugernes Akademi, lykkedes med, at 80 pct. af de 221 visiterede frijobbere har gjort brug af frikortet. Sammenlignet med Socialstyrelsens evalueringen (2022) på tværs af kommuner havde kun 36 pct. af de visiterede borgere anvendte frikortet. SFV har haft succes med at visiterede frijobbere er kommet i frijob pga. en decentral og tværgående implementeringsmodel, hvor civilsamfundsorganisationer, virksomheder og målgruppen har samarbejdet. En model, som også Ankestyrelsen omtaler i deres evaluering af det sociale frikort fra 2020. 4 Hvis frikortet skal have succes med forankring, så bør der følge medarbejderressourcer med til kunne skabe virksomhedssamarbejder i flere lokalområder. Det kræver en stor indsats og det er nødvendigt fortsat at prioritere øremærkede ressourcer til medarbejder(e), der arbejder med det Sociale Frikort, der har viden om socialt frikort og kompetencer til at løfte denne opgave for målgruppen. Der er stor interesse i udbredelse af frikortet fra både praktikere og ledere, men også tøven, usikkerhed og stor efterspørgsel på ressourcepersoner, der kan hjælpe med jobskabelse og bindeleddet fra borger til frijob. Frijobs, og interessen i at tage ansvar lokalt er til stede – men er strandet på grund af manglende ressourcer og manglende bindeled til jobs. For at forhindre tilsanding af gode intentioner, skal der tilføres offentlige midler, så vi kan kombinere det bedste fra civilsamfundsaktør og kommune og styrke den enkelte borgers trivsel og beskæftigelsesmuligheder ind i en bred vifte af frijobs til forskellige funktionsniveauer og forskellige livsfaser, så den enkelte kan arbejde både når vedkommende har en god periode, men også når livet er svært og der er brug for mere skærmet arbejde. Bilag – de fem centrale virkemidler for udbredelse af beskæftigelsesmuligheder via det Sociale Frikort og dermed greb til at styrke den personlige værdighed for de mest udsatte borgere. Kommunale og lokale aktører vurderer, at en håndholdt indsats, styrker anvendelsen af frikortet. Borgere støttes i en hurtigansøgningsproces, meningsfuldt job-match og får støtte under frijob. Dette kan potentielt betyde, at flere visiterede reelt, anvender det sociale frikort. SFV – Udarbejdet af Social Respons Kirkens Korshær er 450 ansatte og 9000 frivillige, som blandt andet driver varmestuer, herberger og genbrugsbutikker med glæde. Vores arbejde er baseret på det kristne menneskesyn og støttes af stat og kommuner, men finansieres grundlæggende af private midler, doneret af mennesker, som tror på den store værdi af de små, gode øjeblikke. Med venlig hilsen Til Social- Bolig og Ældreministeriet København, december 2023 Høringssvar vedrørende: Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort Kirkens Korshær takker for muligheden for at afgive høringssvar. Kirkens Korshær er fortsat tilhængere af det sociale frikort. Vi oplever, at mennesker, vi møder og hjælper i vores sociale arbejde, har glæde af ordningen. Og vi finder det vigtigt, at de mest udsatte mennesker i samfundet gives bedre mulighed for at deltage i samfundets arbejdsfællesskaber. Kirkens Korshær har længe opfordret til at gøre det sociale frikort permanent. Derfor bifalder vi, at det nu sker. Det er vores overbevisning, at den permanente ordning vil have positiv indvirkning på kommunernes prioritering af det sociale frikort, mennesker med sociale problemers trivsel samt virksomheders oplevelse af værdiskabelse. Vi vil dog endnu en gang påpege, at ordningen i hele sin levetid har været forbundet med ’administrativt bøvl’ – både for den enkelte borger og for arbejdsgivere. Kirkens Korshær opfordrer derfor til, at der skabes en mere smidig og barrierefri adgang til ordningen, da det utvivlsomt vil bidrage til, at flere får øjnene op for det sociale frikort – til glæde og gavn for alle. Kirkens Korshær står naturligvis til rådighed for yderligere uddybning. Jeanette Bauer Chef for Kirkens Korshær Nikolaj Plads 15 1067 København K 33121600 jb@kirkenskorshaer.dk www.kirkenskorshaer.dk K1 KL's bemærkninger til udkast til lov om Socialt Frikort KL har modtaget udkast til lovforslag om socialt frikort fra SBÆM. Mini- steriet udbeder sig KL's bemærkninger senest den 21. december 2023. KL har en række bemærkninger både til de socialfaglige ændringer og til de mere tekniske/juridiske ændringer, som er udtaget af lovforslaget. KL tager forbehold for de økonomiske konsekvenser af et systemskifte og går ud fra at såfremt kommunerne får en opgave i forhold til at udvikle og drive systemet, at der iværksættes en DUT forhandling KL's bemærkninger: KL er tilfreds med, at det forsat er borgerens handlekommune (som efter 1/1-24 er borgerens opholdskommune), som skal visitere til socialt frikort. Lovforslaget lægger op til en øget kontrol i forhold til, om borgeren forsat er i målgruppen for Socialt Frikort. KL erkender, at kommunerne bliver DUT kompenseret for kontrolopgaven, men kompensationen dækker ikke den fulde omkostning ved kontrollen og den administrative byrde mod- svarer ikke den gevinst, der evt. måtte være. Set i lyset af målgruppens grad af udsathed vurderes det, at der vil være få, som er visiteret til ord- ningen, som efterfølgende ikke længere vil være i målgruppen for ordnin- gen. Lovforslaget forholder sig ikke til, hvorledes den fremadrettede systemun- derstøttelse skal tilvejebringes. Den nuværende løsning har været en smal løsning, da den alene skulle understøtte en forsøgsordning. KL gør opmærksom på at KOMBITs kontrakt med Knowledge Kube udlø- ber 31. december 2024 og kan IKKE forlænges. KL vurderer, at der er behov for, et EU-udbud i forhold til en ny digital un- derstøttelse af opgaverne ift. Socialt frikort. I den forbindelse er der behov for en afklaring af hvem, der er "ejer" af det nye system samt hvem der skal finansiere både udvikling og driften af systemet. Dato: 12. december 2023 Sags ID: SAG-2017-05318 Dok. ID: 3399111 E-mail: RAF@kl.dk Direkte: 3370 3486 Weidekampsgade 10 Postboks 3370 2300 København S www.kl.dk Side 1 af 2 KL Erfaringsmæssigt tager processen for et EU-udbud, omkring 46 uger. Så- fremt forventningen er, at loven træder i kraft d. 1.januar 2025, er det hensigtsmæssigt at udbudsprocessen igangsættes hurtigst muligt. KL vurderer, at der fremadrettet skal findes en permanent governance- model som afløsning for den hidtil gældende. Som inspiration for en ny model kan KL i den sammenhæng pege på bekendtgørelserne for Nem- Refusion og YdelsesRefusion fra beskæftigelsesområdet. Med venlig hilsen Dato: 12. december 2023 Sags ID: SAG-2017-05318 Dok. ID: 3399111 E-mail: RAF@kl.dk Direkte: 3370 3486 Weidekampsgade 10 Postboks 3370 2300 København S www.kl.dk Side 2 af 2 å net Samuel, Kontorchef Københavns Kommunes høringssvar til udkast til for- slag til lov om socialt frikort Social-, Bolig- og Ældreministeriet har sendt udkast til forslag til Lov om socialt frikort i høring. Socialforvaltningen og Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen i Københavns Kommune fremsender hermed bemærkninger til lov- forslaget. Københavns Kommune har oplevet det sociale frikort som et godt red- skab til at motivere socialt udsatte københavnere til at få positive erfarin- ger med lønnede timer på det ordinære arbejdsmarked. At træde ind på arbejdsmarkedet kan have stor betydning for borgernes generelle trivsel og livskvalitet. Københavns Kommune har arbejdet målrettet med det sociale frikort, og er den kommune, der har bevilliget flest soci- ale frikort på landsplan. Primo december 2023 havde Københavns Kommune bevilliget socialt frikort til ca. 3.542 borgere, hvoraf ca. 45 pct. af borgerne har haft én eller flere ansættelser på deres sociale fri- kort. Kommunen har erfaret flere uhensigtsmæssigheder ved den nuvæ- rende lovgivning, som ligeledes er blevet rejst ved forrige høringssvar af 28. marts 2023 i forbindelse med forslag til lov om forlængelse af for- søg med et socialt frikort. Flere af disse problematikker ses ikke adresse- ret i dette lovforslag. It-løsningen for det sociale frikort og andre systemer Borgernes skattefriholdelse er betinget af, at arbejdsgiverne indberetter løn optjent under det sociale frikort via en særskilt it-løsning, der er lavet til socialt frikort-ordningen. It-løsningen taler ikke sammen med andre it-systemer. Eksempelvis fremgår lønudbetalinger ikke af kommuner- nes ydelsessystemer, ligesom den udbetalte løn ikke fremgår af e-ind- komst. Den særskilte it-løsning medfører væsentligt ekstra arbejde for arbejdsgivere samt kommuner. It-systemet betyder, at lønudbetalingen skal ske manuelt og udenom de almindelige lønsystemer. Lønudbetalingen omfatter fx beregningen af løn, ATP, pensionsbidrag, feriepenge mv. ift. det sociale frikorts nuvæ- rende maksbeløb på 40.000 kr. pr. år. Pt. anvender Københavns Kom- mune ca. 75 pct. af et årsværk på at administrere lønudbetalingen for ca. 300 borgere med et socialt frikort. 21. december 2023 Sagsnummer i F2 2023-21744 Dokumentnummer i F2 Sagsnummer i eDoc 2023-0478612 Københavns Kommune Høringssvar 2/4 Københavns Kommune oplever, at flere arbejdsgivere ikke har mulig- hed for at udbetale løn til borgere med socialt frikort, og at flere borgere bliver modregnet i deres offentlige forsørgelse, fordi lønnen er indbe- rettet forkert. Københavns Kommune ønsker derfor, at udkast til forslag til loven æn- dres, og at man finder en løsning, der taler sammen med de relevante it-systemer, herunder eindkomst. Hvis problemet udbedres, vil det også løse flere af de snitfladeudfordringer, der er til beskæftigelsesom- rådet. Eksempelvis indgår ordinære løntimer optjent under det sociale frikort ikke i Beskæftigelsesministeriets løbende dataopgørelser over or- dinære løntimer, eller i de såkaldte fokusmål, som er mål, kommunerne skal nå på beskæftigelsesområdet for ikke at komme i skærpet tilsyn. Oplysninger til kontrol med sociale frikort Det fremgår af lovforslaget, at det anbefales, at den årlige kontrol gen- nemføres på en måde, der er mindst muligt administrativt krævende for kommunerne, og som ikke stiller store krav til borgerne om dokumenta- tion. Det fremgår desuden, at "For så vidt angår opfølgningen på krite- rierne vedr. indtægt, uddannelse og ophold forventes denne at kunne gennemføres administrativt via relevante registre. Kommunen kan ef- ter reglerne i § 11 a i retssikkerhedsloven indhente visse typer af oplys- ninger til brug for kontrollen uden borgerens samtykke." Københavns Kommune har erfaret, at det er yderst ressourcekrævende at kontrollere, om borgere med sociale frikort fortsat lever op til betin- gelserne for at have et socialt frikort. Ved kontrol skal de ovenfornævnte oplysninger sammenholdes med aktive sociale frikort i den eksiste- rende it-løsning, som ikke understøtter en sådan kontrol. Københavns Kommune foreslår derfor, at staten, til brug for den årlige kontrol, stiller data til rådighed for den relevante kommune, hvor de ovennævnte op- lysninger er sammenstillet med oplysninger om aktive sociale frikort. Kontrol i handlekommune I lovforslaget præciseres det, at det er borgerens handlekommune, der både behandler ansøgning om det sociale frikort samt udfører den år- lige kontrol. Københavns Kommune påpeger, at lovforslaget ikke speci- ficerer, hvordan en kommune bliver informeret om borgere, der er 'til- flyttet' kommunen med et socialt frikort, og som kommunen derfor skal være ansvarlig for at kontrollere. Det anbefales, at der etableres en tek- nisk løsning, hvor borgerens nye handlekommune og borgerens tidli- gere handlekommune i it-løsningen for det sociale frikort får advis om, at borgeren har et socialt frikort og er flyttet. Den årlige kontrol I lovforslaget præciseres det, at kontrollen kan foretages løbende og i forbindelse med normale arbejdsgange. Københavns Kommune ser positivt på denne mulighed og vil benytte sig heraf. Det ønskes i den forbindelse at rejse muligheden for, at kontrollen ikke skal foretages år- ligt, men derimod i stedet skal udføres hvert andet år. Begrundelsen herfor er for det første, at der er tale om et væsentlig ressourcetræk til at føre kontrollen. Det taler desuden ind i afbureaukratiseringsdagsorde- nen. For det andet vurderes det, at den årlige kontrol kan virke risikabelt for borgere ift. at tage skridtet ud på det ordinære arbejdsmarked og få ansættelse efter at have opbrugt beløbet på det sociale frikort. Hvis 3/4 kontrollen blev udført hvert andet år, vil borgerne have haft mulighed for at finde sit ståsted på arbejdsmarkedet uden frygten for at få frataget det sociale frikort allerede efter et år ved tilbagefald i sygdomsforløb, hjemløshed eller misbrug. Tilbagebetalingskrav Følgende fremgår af bemærkningerne: ”Foruden den minimumskon- trol, som kommunerne skal foretage, jf. ovenstående, har kommunerne en generel forpligtigelse til at føre tilsyn med, at borgere ikke er bevil- get hjælp og støtte, som de ikke er berettigede til, dvs. at der ikke sker udbetaling af ydelser, i dette tilfælde mulighed for at optjene indtægt skattefrit, uden hjemmel. Borgeren har i den forbindelse en forpligtelse efter § 11 i retssikkerhedsloven til at oplyse kommunen om ændringer, der kan have betydning for hjælpen i form af det sociale frikort. Kom- munen skal efter § 12, nr. 4 og 5, i retssikkerhedsloven oplyse borgeren om, hvilke typer af ændringer der kan have betydning for hjælpen og muligheden for, at borgeren kan blive mødt med et tilbagebetalings- krav og eventuelt blive tiltalt for overtrædelse af straffelovens § 289 a og efter § 12 b i retssikkerhedsloven, hvis borgeren ikke oplyser om æn- dringer, der kan have betydning for hjælpen. Efter § 12, stk. 1, i retssik- kerhedsloven straffes med bøde den, der ved grov uagtsomhed frem- kalder, bestyrker eller udnytter en vildfarelse hos myndigheden ved at undlade at give oplysninger om forhold, der har betydning for hjælpen, og derved påfører myndigheden et formuetab. " I lovbemærkningerne fremstår det uklart, hvilke forventninger der er til kommunens handlemuligheder ved snyd eller manglende oplysninger om ændringer i borgerens forhold, hvilket foreslås uddybet for at sikre administrativ klarhed. Et eventuelt formuetab for kommunen vil ikke være selve skattefritagelsen, og kommunen ses ikke at have hjemmel til at opkræve manglende skatteindbetalinger, og har desuden ikke mulig- hed for at korrigere arbejdsgivers indberetninger i den nuværende it- løsning for det sociale frikort. Det vil være hensigtsmæssigt at få præciseret, hvordan kommunen med tilbagevirkende kraft kan korrigere uretmæssigt indberettede ind- tægter i it-løsningen. Derudover påpeges en umiddelbar begrænsning ift. tilbagebetaling i den nuværende it-løsning for det sociale frikort, der bør adresseres for at sikre effektiv administration af tilbagebetalings- krav. Formue – penge tjent på det sociale frikort Det understreges flere steder i lovudkastet, at indtægter fra det sociale frikort ikke fradrages ved beregningen af forsørgelsesydelser og andre offentlige ydelser, der er indkomstafhængige. Det fremgår dog af be- mærkningerne til lovudkastet, at: " Hvis en borger med et socialt frikort har opsparet midler gennem sit sociale frikort, vil det følge af de 4/4 gældende formueregler, der knytter sig til borgerens respektive forsør- gelsesgrundlag, om formuen får betydning for udmålingen af forsør- gelsesydelsen. For de borgere med et socialt frikort, der modtager hjælp i kontanthjælpssystemet, vil det betyde, at formue over 10.000 kr. (for ægtefæller 20.000 kr.) indgår i udmålingen af hjælpen." Københavns Kommune finder det hensigtsmæssigt at få præciseret, om ovenstående formueregler for opsparede midler gennem det sociale frikort også gælder for den økonomiske vurdering efter aktivlovens kapi- tel 10 om hjælp i særlige tilfælde. 1 Social-, Bolig- og Ældreministeriet jma@sm.dk København 20. december 2023 SANDs høringssvar til udkast til forslag om lov om socialt frikort ”Det er fedt at jeg kan tjene nogle penge og gøre noget jeg normalt ikke har råd til, f.eks. at blive klippet og købe tøj.” Hjemløs X fra SAND om at frijobbe ”Vi har et godt arbejdsfællesskab, et godt samarbejde og løser en masse opgaver. Det er rart at mærke at man stadig kan arbejde. Efter 4 år som frijobber, får jeg tildelt mere ansvar og er med til at beskrive hvordan arbejdsopgaver skal løses” Hjemløs Y fra SAND om at frijobbe. Som ovenstående citater også udtrykker, synes SAND det er en god idé at permanentgøre det sociale frikort. Det kan forhåbentlig også føre til, at offentlige og private arbejdsgivere, tænker det mere ind i deres rekrutteringsstrategi for nye medarbejdere; at kommunernes kendskab til ordningen øges, at de i højere grad vil opfordre arbejdsgivere til at gøre brug af ordningen og at de vil sikre at potentielle frijobbere får et frikort og får hjælp til at finde et frijob. Regulering af beløbsgrænser er positivt Det er til gavn for hjemløse med socialt frikort, at beløbsgrænsen hæves til 40.000 kr. og at den satsreguleres årligt. Det er positivt at beløbsgrænsen (på kr. 10.000) for hvad du må tjene det foregående år, hvis man skal tildeles et socialt frikort, også satsreguleres. Kontrolforanstaltning er unødvendigt bureaukrati Vi vurderer ikke at der har fundet et stort misbrug af ordningen sted. Derfor vil kommunernes indsats med kontrollen ikke stå mål udbyttet. Hvis I insisterer på at der skal føres kontrol, vil vi foreslå, at der kun stilles krav om at kommunerne foretager den hvert andet år. I stedet kan en del af kontrolmidlerne bruges til ordningens implementering. 2 Arbejdsdusør bør ikke medregnes som skattepligtig arbejdsindkomst De særligt tilrettelagte beskæftigelsesforløb efter Servicelovens § 103, der f.eks. giver hjemløse på forsorgshjem en struktur på hverdagen, et socialt arbejdsfællesskab og mulighed for at vedligeholde eller oparbejde håndværksmæssige færdigheder, er et tilbud til nogen af de borgere, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. I Ankestyrelsens evaluering af det sociale frikort peges der på at socialt udsatte borgere får en bedre psykisk og fysisk trivsel og en øget livskvalitet ved at være i beskyttet beskæftigelse. Det er også SANDs indtryk. Men i og med at de borgere der benytter ordningen, også modtager arbejdsdusør (ca. 25 kr. i timen før skat), risikerer at blive afskåret fra at kunne få et socialt frikort fordi dusøren medregnes i den skattepligtige indkomst. For borger der er i beskyttet beskæftigelse igennem længere tid, vil et naturligt næste skridt i deres bumlede vej mod arbejdsmarkedet være at få et socialt frikort. For at fremme denne gruppes mulighed for at komme videre i deres ”arbejdsliv”, bør arbejdsdusør ikke medregnes som skattepligtig indkomst. Det bør også overvejes at indskærpe kommunernes forpligtelse til at rådgive og vejlede borgere, der er ved at nå beløbsgrænsen for hvornår de mister retten til at få et socialt frikort det efterfølgende år. Brug de gode erfaringer til at justere beskæftigelseslovgivningen For at understøtte de positive effekter frijobbere får ved at arbejde, bør de virkemidler det sociale frikort benytter sig af i højere grad indarbejdes i kontanthjælpssystemet. Vi savner en mulighed for at kunne øge sin selvforsørgelsesmulighed gradvist, dvs. få et mindre fradrag i kontanthjælpen end i dag, hvis man kommer i arbejde og at bureaukratiet mindskes når man har deltidsarbejde/deltids kontanthjælp. Hvor er arbejdspladserne til borgere med socialt frikort? Som omtalt i indledningen, håber vi på at en permanentgørelse af det sociale frikort vil øge alle aktørers interesse for at understøtte implementeringen af ordningen. Vi savner initiativer, der giver arbejdsgiver et incitament til at ansætte folk med socialt frikort. Ligeledes bør det overvejes at stille større krav til kommunerne om deres pligt til både at råde og vejlede relevante borgere om det sociale frikort og at råde og vejlede virksomheder i hvordan og hvornår de kan ansætte frijobbere. Der bør stilles konkrete krav til kommunerne om hvad der skal ske med udbredelsesmidlerne eller der skal i det mindste gives eksempler på hvordan de kan udbrede ordningen. F.eks. ved at henvise til socialt frikort.dk eller uddanne ansatte i beskæftigelsesforvaltningen i at omtale ordningen for de virksomheder, de kontakter ifm. at etablere virksomhedspraktik til borgere. 3 Der kan stilles krav til kommuner om at beskrive ordningen om socialt frikort på deres hjemmeside: hvordan får man et socialt frikort, hvem kan få det og hvem kan ansætte en frijobber. Kravsspecifikationerne kan være de samme som dem der stilles til kommunerne på de sagsområder, hvor de skal fastsætte og offentliggøre frister for sagsbehandlingstider. Udvid målgruppen for det sociale frikort Det sociale frikort kan med fordel tænkes ind i et integrationsperspektiv, så borger der ikke opfylder opholdskravet også kan visiteres til et socialt frikort. Der er hjemløse, der er på selvforsørgelses- og hjemrejseydelse eller overgangsydelse fordi myndighederne stiller for store dokumentationskrav, som rettelig er målgruppen for et socialt frikort. Vi ser også nordiske statsborgere i hjemløshed, der med fordel kan indlemmes i målgruppen for frikortet. I lyset af det politiske ønske om at få flere fra selvforsørgelses- og hjemrejseydelse eller overgangsydelse i ordinært arbejde, kan det sociale frikort, være et oplagt værktøj at bruge. For flere overordnede betragtninger – som overvejende er positive – henviser vi til vores høringssvar fra november 2020, august 2022 og marts 2023, hvor det relevante ministerium sendte lignende lovforslag i høring. Ask Svejstrup Sekretariatsleder i SAND J.nr. 23-101440 Ankestyrelsen 7998 Statsservice Tel +45 3341 1200 ast@ast.dk sikkermail@ast.dk EAN-nr.: 57 98 000 35 48 21 Åbningstid: man-fre kl. 9.00-15.00 Social-, Bolig- og Ældreministeriet Holmens Kanal 22 1060 København K Ankestyrelsens svar til Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort–SM Id nr.: 784770 Social-, Bolig- og Ældreministeriet har ved mail af 22. november 2023 bedt Ankestyrelsen om bidrag til besvarelse af Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort. Ankestyrelsens bemærkninger Ankestyrelsen har ingen bemærkninger. Økonomiske bemærkninger Ankestyrelsen forventer, at merudgifterne, der vil følge af lovændringen kan afholdes under den ramme, der er fremsat i bemærkningerne. Venlig hilsen Morten Starch Lauritsen 21. december 2023 Til: Julie Malene Asmussen (jma@sm.dk) Cc: robert@kofoedsskole.dk (robert@kofoedsskole.dk) Fra: robert@kofoedsskole.dk (robert@kofoedsskole.dk) Titel: Vedr. høring af Lov om ændring af lov om forsøg med et socialt frikort Sendt: 02-12-2023 17:17 Kære Socialministerium Vedr. høring af Lov om ændring af lov om forsøg med et socialt frikort Evalueringerne af det sociale frikort viser, at der i konstruktionen af det sociale frikort er en række udfordringer i den nuværende og den foreslåede ordninger. Det er svært at skabe jobbene. Det er besværligt at administrere for arbejdsgivere. For få private arbejdsgivere tager mennesker ind på et socialt frikort, da de er bange og/eller usikre på hvordan de skal håndtere de sociale problemer, som frijobberen har. Der bør skabes ”frikortsformidlinger” evt. i NGO regi og/eller på nemme digitale platforme. Der bør samtidig arbejdes på at Jobnet, som er den offentlige jobportal skal kunne oprette profiler til personer godkendt til Socialt frikort og frikortsstillinger. Ordning og forelagte forslag til forsættelse af socialt frikortordningen har ikke taget højde for at der er brug for at civilsamfundsorganisation f.eks. væresteder, herberger og andre sociale tilbud skal tænkes ind i ordningen økonomisk og indholdsmæssigt. Det er i praksis i dag ofte civilsamfundsorganisationer, som har det daglige kontakt og relation til målgruppen for ordningen. På Vesterbro har man med succes haft en fond, som har støtte en række civilsamfundsorganisationer (Mændenes Hjem, Reden m.fl.) til at formidle og mediere socialt frikort job til borgere. Det bør tænkes ind i forslaget at der afsættes økonomiske midler til NGOére, som arbejder med det sociale frikort. Dette for at gøre det til en succes. Efter vedtagelsen af lovforslaget bør det offentlige tænke frikortsstillinger ind i Stat, Region og kommune i lang højere grad end det sker i dag. 2.12 2023 Robert Olsen Forstander Tel. 41 73 32 55 Til: Julie Malene Asmussen (jma@sm.dk) Cc: asi@handicap.dk (asi@handicap.dk) Fra: Torben Kajberg (tk@handicap.dk) Titel: VS: Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort E-mailtitel: VS: Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort (SM Id nr.: 784770) Sendt: 21-12-2023 16:06 Kære Julie Mange tak for høringen. Vi er fra DH’s side meget tilfredse med, at ordningen med socialt frikort gøres permanent. Blot den bemærkning til implementeringen, at kommunerne bør have fokus på, at socialt udsatte borgere i målgruppen kan behov for hjælp og støtte (fx gennem en mentor) til at kunne fungere i job under ordningen. På vegne af Thorkild Olesen, formand Med venlig hilsen Torben Kajberg Chefkonsulent Mobil: +45 30 43 96 88 E-mail: tk@handicap.dk Danske Handicaporganisationer (DH) arbejder for, at mennesker med handicap kan leve et liv som alle andre: Deltage, bidrage og være en del af fællesskabet. DH er fælles talerør for 36 handicaporganisationer og repræsenterer alle typer handicap. Følg os på handicap.dk, Facebook, Twitter (X) og LinkedIn. Og tilmeld dig nyhedsbrevet Nyt fra DH for at følge med i DH’s arbejde. Vi behandler personoplysninger om dig. Se her vores databeskyttelsespolitik Fra: Julie Malene Asmussen <jma@sm.dk> Sendt: 22. november 2023 12:34 Til: Emne: Høring over udkast til lovforslag om socialt frikort (SM Id nr.: 784770) Til de på vedlagte høringsliste anførte høringsparter Se vedlagte høringsbrev vedr. høring over udkast til lovforslag om socialt frikort. Høringen fremgår desuden på høringsportalen: https://hoeringsportalen.dk/Hearing/Details/68165 Frist for høringssvar er torsdag den 21. december 2023. Med venlig hilsen Julie Malene Asmussen Fuldmægtig Mål, Data og Incitamenter Mobil: +45 29 44 16 53 Holmens Kanal 22 1060 København K Telefon: 33 92 93 00 www.sm.dk Sådan behandler vi dine personoplysninger e post@udsatte.dk w udsatte.dk a St. Torvegade 26, 3700 Rønne HØRINGSSVAR VEDR. UDKAST TIL FORSLAG TIL LOV OM SOCIAL FRIKORT Rådet takker for høringen. Ordningen har i forsøgsperioden vist sig at have meget positive virkninger for målgruppen, og trods implementeringsvanskeligheder er ordningen kommet godt ud at leve i mange kommuner allerede. Brugere af det sociale frikort beskriver arbejdet med socialt frikort som en vej til videre udvikling, simpelthen fordi de får troen på, at de er velkomne i fællesskabet. Frijobbere beskriver, at de på denne måde får mere ud af andre sociale indsatser. På den måde virker succesen fra det sociale frikort som en løftestang for social progression. Det glæder derfor Rådet, at det sociale frikort nu gøres permanent. Rådet tilslutter sig lovforslaget med nedenstående bemærkninger og anbefalinger. Samspil mellem social- og beskæftigelsessystemet Det skal sikres at arbejde med det sociale frikort ikke får betydning for borgerens ydelser. For de mest socialt udsatte skal frikortet være et frirum fra beskæftigelsessystemets logik om ret og pligt. Hvis de gode erfaringer med at tjene penge, føle sig værdifuld og se sig selv som en del af fællesskabet leder til, at nogle frijobbere får så meget struktur på deres liv, at de er klar til noget mere forpligtende, er det kun godt. Et frikort-job kan ikke sammenlignes med ordinært arbejde og kan derfor ikke lægges til grund for fx en arbejdsevnevurdering ift. træk i ydelser. Det sociale frikort er ikke en beskæftigelsesindsats og må ikke påvirke modtagerens ret til anden hjælp. §2 stk. 6 beskriver, at socialt frikort ikke kan erstatte øvrig støtte og tilbud til borgeren. Her kan med fordel uddybes, at frikortet heller ikke kan lægges til grund for afgørelser ift. ydelser og afklaring i beskæftigelsessystemet. I lovforslagets bemærkninger fremgår det, at det at have et socialt frikort og indtægter via dette, ikke alene kan lægges til grund for vurderingen af personens arbejdsevne, idet der skal foretages en konkret og individuel vurdering af personens arbejdsevne. Rådet anbefaler, at det tydeligøres i lovgivningen, at arbejde på socialt frikort ikke må påvirke borgerens ret til anden hjælp, herunder ret til ydelser eller afklaring (fx kontanthjælp, indstilling til førtidspension mv). Formuleringen i bemærkningerne i dag kan misforstås og skabe utryghed blandt brugere af frikortet, da der kan opstå usikkerhed om, hvorvidt arbejde på frikort med tiden vil medføre yderligere krav til fx arbejdsevne. Det er igen vigtigt at understrege, at arbejde på et Rådet for Socialt Udsatte 19.12.2023 e post@udsatte.dk w udsatte.dk a St. Torvegade 26, 3700 Rønne 2 socialt frikort ikke kan sammenlignes med ordinært arbejde og ikke har til hovedformål at udvikle frijobbernes arbejdsevne. Bedre implementering og følgeforskning - Frikortet er endnu ikke implementeret tilstrækkeligt i alle kommuner. Flere kommuner har lagt netop midlertidigheden af ordningen til grund for dette. Selvom brugen har været stigende, er der stadig mange kommuner, der ikke er kommet rigtigt i gang med ordningen og hvor borgere har meget svært ved at finde frem til, hvor de skal henvende sig i kommunen, hvis de ønsker et socialt frikort. - Der er både behov for at udbrede viden om ordningen, og at dele de gode erfaringer, der indtil nu er indsamlet omkring brugen af socialt frikort. En implementerings-understøttende indsats skal sætte fokus på at skabe bedre oplysning om mulighederne for socialt frikort, der hvor borgerne er (fx i samarbejde med væresteder e.l.), bedre håndholdt hjælp til at finde et frijob, bedre opsøgende arbejde og hjælp til virksomheder, samt flere frijobs i kommunen. - Selvom ordningen er ny, er der ikke meget systematisk viden omkring effekterne af arbejde på det sociale frikort. Når ordningen gøres permanent er det oplagt at følge brugen og effekterne. Rådet anbefaler, at der afsættes midler til implementering af ordningen i kommunerne. For at sikre at ordningen nu kommer ud at leve i alle kommuner, er der behov for at afsætte midler, til at kommunerne kan bruge nogle ekstra ressourcer i 2024 og 2025 på at få skabt en god struktur for ordningen, så det er administrativt let at få adgang til et socialt frikort og så både borgere, virksomheder og fagprofessionelle kender til ordningen. Rådet anbefaler, at der igangsættes følgeforskning, der kan følge brugen og effekterne af det sociale frikort. Med venlig hilsen Formand for Rådet for Socialt Udsatte
Bilag 3 - Forslag til lov om socialt frikort.pdf
https://www.ft.dk/samling/20231/lovforslag/l108/bilag/1/2821565.pdf
Fremsat den 7. februar 2024 af social- og boligministeren (Pernille Rosenkrantz-Theil) Forslag til Lov om socialt frikort Definition § 1. Ved et socialt frikort forstås en mulighed for, at borgeren kan tjene op til 41.280 kr. (2024-niveau) skatte- frit pr. kalenderår ved ordinært og ustøttet arbejde for virk- somheder med dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v., uden at indtægten fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser. Udstedelse og virkning af sociale frikort § 2. Kommunalbestyrelsen i borgerens handlekommune træffer på baggrund af en ansøgning fra en borger afgørelse om udstedelse af et socialt frikort. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen udsteder et socialt frikort til borgere med særlige sociale problemer, som 1) opfylder betingelserne for at modtage hjælp eller støtte efter afsnit V i lov om social service, 2) hverken har været under ordinær SU-berettiget uddan- nelse eller har haft en skattepligtig arbejdsindkomst på over 10.320 kr. (2024-niveau) inden for det seneste år og 3) opfylder opholdskravet for ret til uddannelseshjælp el- ler kontanthjælp i § 11 i lov om aktiv socialpolitik. Kontrol af sociale frikort § 3. Kommunalbestyrelsen skal mindst én gang pr. kalenderår kontrollere, om borgere med et socialt frikort, som kommunen er handlekommune for, fortsat opfylder be- tingelserne for at få udstedt et socialt frikort, jf. § 2, stk. 2. Kommunalbestyrelsen er dog ikke forpligtet til at foretage kontrollen efter 1. pkt. i det kalenderår, hvor det sociale frikort er udstedt. Stk. 2. Opfylder en borger ikke længere betingelserne, jf. § 2, stk. 2, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om at deaktivere borgerens sociale frikort. Afgørelse om deaktive- ring har virkning fra afgørelsestidspunktet. Egenbetaling og øvrig støtte § 4. Indtægt på baggrund af et socialt frikort indgår ikke i beregningen af borgerens betaling, jf. §§ 163 og 163 a i lov om social service, for botilbud efter kapitel 20 i lov om social service og udslusningsbolig efter lov om almene boliger m.v., eller i beregningen af borgerens betaling, jf. § 188 i barnets lov, for døgnophold og udslusningsophold efter kapitel 13 i barnets lov. Stk. 2. Et socialt frikort erstatter ikke øvrig støtte og tilbud til borgeren, som kommunalbestyrelsen er forpligtet til at yde efter lovgivningen. Optjening af ret til betalt ferie ved indtægt med et socialt frikort § 5. Lov om ferie finder ikke anvendelse for indtægt med et socialt frikort, jf. dog stk. 5 og 6. Stk. 2. En borger, der har fået udstedt et socialt frikort, optjener 2,08 dages betalt ferie for hver måneds ansættel- se. Ved ansættelse i kortere tid end 1 måned sker optjenin- gen forholdsmæssigt med 0,07 dages betalt ferie for hver dags ansættelse, dog højst 2,08 dage. Ferien kan afholdes, når den er optjent (samtidighedsferie). Stk. 3. Arbejdsgiveren skal med et rimeligt varsel medde- le borgeren, hvornår ferien skal holdes. Der skal i videst muligt omfang tages hensyn til borgerens ønske. Stk. 4. Feriebetaling udgør 12,5 pct. af den optjente løn. Ved ansættelsesforholdets ophør udbetales feriebetalin- gen for ikke afholdt ferie direkte til borgeren. Feriebetalin- gen indgår i opgørelsen af borgerens maksimale indtægt, jf. § 1, på baggrund af et socialt frikort. Stk. 5. Borgeren er omfattet af § 6, stk. 2 og 3, og §§ 12-14 i lov om ferie. Stk. 6. Borgerens arbejdsgiver er omfattet af § 46, stk. 1, 1. pkt., og stk. 4, i lov om ferie. Stk. 7. Overskrider borgeren den maksimale indtægt i § 1, vil feriedage, der er optjent fra det tidspunkt, hvor overskri- delsen sker, og feriebetalingen herfor ikke længere være Lovforslag nr. L 108 Folketinget 2023-24 Social-, Bolig- og Ældremin., j.nr. 2023-2415 DH001707 Offentligt L 108 - Bilag 1 Socialudvalget 2023-24 omfattet af stk. 1-6. Optjening, betaling og afholdelse vil derefter ske efter den til enhver tid gældende lov om ferie. Indberetning af indtægt § 6. Som betingelse for, at en indtægt er omfattet af et socialt frikort og dermed af reglerne i denne lov, skal arbejdsgiveren indberette oplysninger om ansættelsen, her- under oplysninger om indtægten m.v., til den it-løsning, der skal understøtte ordningen. Klage til Ankestyrelsen § 7. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter denne lov kan påklages til Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Regulering § 8. Beløbene i §§ 1 og 2, stk. 2, nr. 2, reguleres én gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Reguleringen sker første gang den 1. januar 2025. De beløb, der fremkommer efter regulering, afrundes til nærmeste hele kronebeløb. Ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser § 9. Loven træder i kraft den 1. januar 2025. Stk. 2. Borgere, der den 31. december 2024 har et socialt frikort efter lov om forsøg med et socialt frikort, får videre- ført deres sociale frikort, så dette kan anvendes i 2025 og frem. Deaktiverede sociale frikort videreføres, jf. 1. pkt., dog som deaktiverede. Videreførte sociale frikort efter 1. og 2. pkt., er fra den 1. januar 2025 omfattet af denne lov. Ændring i anden lovgivning § 10. I ligningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 42 af 13. januar 2023, som ændret senest ved § 5 i lov nr. 1563 af 12. december 2023, foretages følgende ændring: 1. I § 7, nr. 32, udgår »forsøg med et«. Territorialbestemmelse § 11. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 2 Bemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger Indholdsfortegnelse 1. Indledning 2. Lovforslagets indhold 2.1. Gældende ret 2.2. Social-, Bolig- og Ældreministeriets overvejelser 2.3. Den foreslåede ordning 3. Behandling af personoplysninger 4. Konsekvenser for FN’s verdensmål 5. Ligestillingsmæssige konsekvenser 6. Regionale konsekvenser, herunder for landdistrikter 7. Økonomiske konsekvenser og implementeringskonsekvenser for det offentlige 8. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet m.v. 9. Administrative konsekvenser for borgerne 10. Klimamæssige konsekvenser 11. Miljø- og naturmæssige konsekvenser 12. Forholdet til EU-retten 13. Hørte myndigheder og organisationer m.v. 14. Sammenfatttende skema 1. Indledning I 2018 vedtog Folketinget lov nr. 689 af 8. juni 2018 om forsøg med et socialt frikort. Loven trådte i kraft den 2. ja- nuar 2019, og det var dengang hensigten, at forsøgsperioden skulle vare til og med 2020. I 2020 vedtog Folketinget lov nr. 2217 af 29. december 2020 om ændring af lov om forsøg med et socialt frikort, der forlængede forsøgsperioden til og med 2022. I december 2022 vedtog Folketinget lov nr. 1596 af 28. december 2022 om ændring af lov om forsøg med et socialt frikort, der videreførte forsøgsperioden i første halvår af 2023. Lovforslaget blev hastebehandlet og i den forbin- delse forsynet med en solnedgangsklausul på 6 måneder. I juni 2023 vedtog Folketinget endnu en ændring af lov om forsøg med et socialt frikort, jf. lov nr. 751 af 13. juni 2023, der forlængede forsøgsperioden til og med 2024. Siden 2019 har ordningen med et socialt frikort således fungeret som forsøgsordning. Regeringen ønsker nu at gøre ordningen permanent. Formålet med det sociale frikort er at understøtte, at de mest udsatte og sårbare borgere i samfundet gives bedre muligheder for at deltage i samfundets arbejdsfællesskaber, bidrage hertil og opleve værdi herved i hverdagen. Med den gældende forsøgsordning med et socialt frikort får borgere med særlige sociale problemer, eksempelvis misbrug, hjem- løshed eller psykiske vanskeligheder, mulighed for at tjene op til 40.000 kr. (2023-niveau) skattefrit årligt, uden at dette fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængi- ge offentlige ydelser. Med dette lovforslag permanentgøres ordningen med et socialt frikort fra den 1. januar 2025. Hensigten med et socialt frikort er således at fjerne barrie- rer og motivere de mest udsatte og sårbare borgere til at engagere sig på arbejdsmarkedet under fleksible vilkår, som er tilpasset den enkelte borgers præmisser. Borgere med et socialt frikort kan selv finde en arbejdsgiver, og efter aftale med denne kan de være med til at definere arbejdsmæng- den, så denne tilpasses den enkelte borgers livsomstændig- heder. Dette giver borgerne mulighed for at arbejde, når de har lysten og ressourcerne til det. 2. Lovforslagets indhold 2.1. Gældende ret Det fremgår af § 1 i lov om forsøg med et socialt frikort, jf. lovbekendtgørelse nr. 1160 af 15. november 2019 med senere ændringer, at borgere med særlige sociale problemer i forsøgsperioden fra 2019 til og med 2024 har ret til et socialt frikort, såfremt betingelserne i lovens § 2 er opfyldt. Det er, jf. § 2, stk. 1, i lov om forsøg med et socialt frikort, kommunalbestyrelsen, der på baggrund af en ansøgning fra en borger kan træffe afgørelse om at udstede et socialt fri- kort til vedkommende. Det fremgår af bemærkningerne til bestemmelsen, at det er borgerens opholdskommune, dvs. den kommune, hvor den pågældende har bopæl eller sæd- vanligvis opholder sig, der skal træffe afgørelse om frikor- tet. Det fremgår af § 2, stk. 2, i lov om forsøg med et socialt frikort, at målgruppen for ordningen er borgere med særlige sociale problemer, der opfylder betingelserne for at modtage hjælp og støtte efter afsnit V i lov om social service, jf. lov- bekendtgørelse nr. 67 af 22. januar 2024 (herefter service- loven). Derudover er det et krav, at borgeren hverken har 3 været under ordinær uddannelse eller har haft en arbejds- indkomst på over 10.000 kr. (2023-niveau) inden for det seneste år forud for tilkendelsen af et socialt frikort. Dertil skal borgeren opfylde opholdskravet for ret til uddannelses- hjælp eller kontanthjælp i § 11 i lov om aktiv socialpolitik, jf. lovbekendtgørelse nr. 1031 af 22. juni 2023 (herefter aktivloven). Dette krav betyder, at borgeren lovligt skal have opholdt sig her i riget i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år. Ifølge bemærkningerne til § 2 i lovforslaget til lov om forsøg med et socialt frikort er borgere med særlige soci- ale problemer defineret som personer, der er socialt udsat- te (f.eks. på grund af hjemløshed eller misbrug) eller har psykiske vanskeligheder (f.eks. angst eller depression), jf. Folketingstidende 2017-18, A, L 161 som fremsat, side 9. Personer med handicap (fysisk eller psykisk) indgår såle- des ikke i definitionen, medmindre de har særlige sociale problemer. Efter lovens § 2, stk. 3, forstås ved et socialt frikort en mu- lighed for, at borgeren i perioden 2019-2022 kan tjene op til 20.000 kr. skattefrit pr. kalenderår og i perioden 2023-2024 kan tjene op til 40.000 kr. (2023-niveau) skattefrit pr. ka- lenderår ved ordinært og ustøttet arbejde for virksomheder, offentlige myndigheder m.v., uden at indtægten fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentli- ge ydelser. Det fremgår af § 2, stk. 4, i lov om forsøg med et socialt frikort, at kommunalbestyrelsen én gang i første kvartal af 2023 og 2024 skal kontrollere, om borgerne, som kommu- nen har udstedt sociale frikort til, stadig opfylder betingel- serne for at have et socialt frikort. Hvis en borger ikke læn- gere opfylder betingelserne for at have et socialt frikort, skal kommunalbestyrelsen orientere borgeren herom og deakti- vere borgerens sociale frikort. Det fremgår af § 2, stk. 5, i lov om forsøg med et socialt frikort, at indtægt på baggrund af et socialt frikort ikke skal indgå i beregningen af borgerens betaling for botilbud efter kapitel 20 i serviceloven, jf. § 163 i serviceloven, og udslusningsbolig efter lov om almene boliger m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 1343 af. 24. november 2023 (herefter almenboligloven), jf. § 163 a i serviceloven. Et socialt frikort har således ikke betydning for borgerens ret til anden hjælp, som det også fremgår af bemærkningerne til § 2 i lovforslaget til lov om forsøg med et socialt frikort, og et socialt frikort erstatter ikke øvrig støtte og tilbud til borgeren, hvilket fremgår af lovens § 2, stk. 6. Det fremgår af § 2, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt frikort, at beløbet på 10.000 kr. i stk. 2, nr. 2, og beløbet på 40.000 kr. i stk. 3 reguleres den 1. januar 2024 med satsre- guleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent, jf. lovbekendtgørelse nr. 237 af 27. februar 2020. Det fremgår af § 3, stk. 1, i lov om forsøg med et socialt frikort, at en borger, der har fået udstedt et socialt frikort, optjener 2,08 dages betalt ferie for hver måneds ansættel- se. Ved ansættelse i kortere tid end 1 måned sker optjenin- gen forholdsmæssigt med 0,07 dages betalt ferie for hver dags ansættelse, dog højst 2,08 dage. Ferien kan afholdes, når den er optjent (samtidighedsferie). Efter § 3, stk. 2, i lov om forsøg med et socialt frikort, skal arbejdsgiveren med et rimeligt varsel meddele borgeren, hvornår ferien skal holdes. Der skal i videst muligt omfang tages hensyn til borgerens ønske. Det fremgår af § 3, stk. 3, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at feriebetaling udgør 12,5 pct. af den optjente løn. Ved ansættelsesforholdets ophør udbetales feriebetalingen for ik- ke afholdt ferie direkte til borgeren. Det fremgår af § 3, stk. 6, i lov om forsøg med et socialt frikort, at borgere med et socialt frikort fra den 1. september 2020 er omfattet af § 6, stk. 2 og 3, og §§ 12-14 i lov om ferie, jf lovbekendtgørelse nr. 230 af 12. februar 2021 (herefter ferieloven). Det fremgår af § 6, stk. 2, i ferieloven, at ferie holdes med 5 dage om ugen og på samme måde, som arbejdet tidsmæssigt er tilrettelagt. Arbejdsfrie dage og vagtdage i turnus indgår i ferien med et forholdsmæssigt antal. Ferie begynder ved arbejdstids begyndelse den første feriedag og slutter ved arbejdstids ophør den sidste feriedag. Efter § 6, stk. 3, i ferieloven kan ferie ikke holdes på det ugentlige fridøgn, på søgnehelligdage, overenskomstmæssigt eller sædvanemæs- sigt fastsatte fridage eller erstatningsdage herfor. Det fremgår af § 12, stk. 1, i ferieloven, at er en lønmodta- ger syg, når ferien begynder, har lønmodtageren ikke pligt til at begynde ferien. Efter § 12, stk. 2, i ferieloven, har en lønmodtager, som bliver syg under ferien, mod lægelig dokumentation ret til erstatningsferie efter i alt 5 sygedage under ferie i samme ferie år. En lønmodtager, som ikke har været ansat hos arbejdsgiveren i hele ferieåret, har ret til erstatningsferie efter et forholdsmæssigt færre antal sy- gedage. Feriedage, som en lønmodtager ikke har optjent i ferieåret efter § 5, stk. 2 og 5, fradrages i de sygedage, der ikke gives erstatningsferie for efter 1. og 2. pkt. Efter ferielovens § 12, stk. 3, betaler lønmodtageren den lægelige dokumentation, jf. stk. 2. Efter ferielovens § 12, stk. 4, fremgår det, at ved opgørelsen af erstatningsferie efter stk. 1 og 2 ses bort fra sygedage forud for den dag, hvor lønmod- tageren giver arbejdsgiveren meddelelse om sygdommen, medmindre manglende meddelelse ikke kan bebrejdes løn- modtageren. Efter ferielovens § 12, stk. 5, fremgår det, at en lønmodtager omfattet af stk. 1 eller 2, som bliver rask, før den planlagte ferieperiode er ovre, har ret til i forlængelse af sin raskmelding at holde den resterende del af den planlagte ferieperiode, såfremt lønmodtageren ved sin raskmelding giver besked herom. Det fremgår af § 13 i ferieloven, at en lønmodtager, der deltager i en strejke eller lockout, når ferien begynder, ikke kan begynde ferien. Arbejdsgiveren skal fastsætte ny ferie, 4 når konflikten er ophørt, med et varsel på mindst 1 måned for hovedferie og 14 dage for øvrig ferie. Det fremgår af § 14, stk. 1, i ferieloven, at en lønmodtager ikke har pligt til at holde ferie i en periode, hvor lønmodta- geren på grund af andre særlige forhold end nævnt i §§ 12 og 13 er afskåret fra at holde ferie. Efter § 14, stk. 2, i fe- rieloven fremgår det, at beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om, hvilke særlige forhold der kan afskære en lønmodtager fra at holde ferie. Det fremgår af § 3, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt frikort, at borgerens arbejdsgiver fra den 1. september 2020 er omfattet af ferielovens § 46, stk. 1, 1. pkt., og stk. 3. Det fremgår § 46, stk. 1, 1. pkt., i ferieloven, at med bø- de straffes den arbejdsgiver, der trods påkrav uden rimelig grund undlader at betale skyldig feriebetaling. Tilsvarende vil selskaber m.v. (juridiske personer) efter ferielovens § 46, stk. 4, kunne pålægges strafansvar efter straffelovens kapitel 5. Ferielovens § 46 er blevet ændret ved § 1 i lov nr. 496 af 1. maj 2019, hvorved daværende § 46, stk. 3, blev til § 46, stk. 4. Henvisningen til § 46, stk. 3, i § 3, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt frikort blev ved lovændringen ikke konsekvensrettet. Det fremgår af § 3, stk. 9, i lov om forsøg med socialt frikort, at overskrider borgeren indtægtsgrænsen i § 2, stk. 3, vil feriedage, der er optjent fra det tidspunkt, hvor over- skridelsen sker, og feriebetalingen herfor, ikke længere væ- re omfattet af denne bestemmelse. Optjening, betaling og afholdelse vil derefter ske efter den til enhver tid gældende ferielov. Det fremgår af § 4 i lov om forsøg med et socialt frikort, at indtægt på baggrund af et socialt frikort skal indberettes af virksomheden til kommunen via it-løsningen Socialtfri- kort.dk. Det fremgår af § 5 i lov om forsøg med et socialt frikort, at kommunalbestyrelsens afgørelser om afslag efter denne lov og afgørelser om deaktivering, jf. § 2, stk. 4, 2. pkt., kan påklages til Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, jf. lovbekendtgørelse nr. 1109 af 24. august 2023 (herefter retssikkerhedsloven). Det fremgår af § 6, stk. 2, i lov om forsøg med et socialt frikort, at loven ophæves den 1. januar 2025. 2.2. Social-, Bolig- og Ældreministeriets overvejelser Siden 2019 har ordningen med et socialt frikort været en forsøgsordning. Hensigten har været, at det på baggrund af erfaringer fra forsøgsperioden og evaluering af ordningen skulle vurderes, om det sociale frikort skulle gøres til en permanent ordning. Det har i løbet af forsøgsperioden vist sig, at det sociale frikort er en stor succes til gavn for både borgere, virksom- heder og kommuner, og at ordningen har vundet stor udbre- delse og bred opbakning generelt. I perioden januar 2019 til og med 19. januar 2024 er 11.552 borgere blevet visiteret til et socialt frikort. Af disse havde ca. 10.600 borgere et aktivt socialt frikort i januar 2024, mens resten havde fået deaktiveret deres sociale frikort som følge af f.eks. kommunernes kontrol af, om borgerne fortsat opfyldte betingelserne for ordningen. Ydermere har knap 5.100 borgere frem til januar 2024 anvendt deres sociale frikort i forbindelse med en eller flere ansættelser. Ordningen har således vundet stor udbredelse i løbet af for- søgsperioden, og tendensen er stigende. I 2020 foretog Ankestyrelsen en evaluering af ordningen, der viser, at arbejde via det sociale frikort kan skabe synergieffekter, hvor borgernes generelle sundhedstilstand, herunder fysisk og psykisk trivsel, og sociale forhold for- bedres gennem beskæftigelsen, hvilket alt i alt fører til en øget livskvalitet for de mest udsatte borgere. Ydermere viser evalueringen, at samarbejdet mellem virksomheder, offentli- ge myndigheder m.v. og de borgere, der har anvendt deres sociale frikort, generelt er velfungerende. Arbejdsgiverne oplever desuden en stor værdi ved at se udsatte borgere ud- vikle sig via beskæftigelse og ved, at der via frikortet skabes øget kontakt mellem en marginaliseret samfundsgruppe og virksomheder, offentlige myndigheder m.v. Social- og Boligstyrelsen (tidligere Socialstyrelsen) foretog yderligere en evaluering af ordningen i 2022, der tegner det samme billede af, at brugen af det sociale frikort har positiv betydning for borgerne. Evalueringen viser blandt andet, at blandt borgere, der har anvendt deres sociale frikort, er andelen, der er i beskæftigelse, steget fra 1 til 9 pct. fra visi- tationstidspunktet til halvandet år efter. Derudover er 2 pct. overgået til SU og 10 pct. til fleksjob. For borgere, der ikke har anvendt deres frikort, er andelen, der er i beskæftigelse, steget fra 1 til 4 pct., 2 pct. modtager SU, og cirka 7 pct. er i fleksjob halvandet år efter visitation. For nogle borgere fungerer det sociale frikort således som trædesten til beskæftigelse, uddannelse eller fleksjob, mens det for de allermest udsatte potentielt kan hjælpe dem til at tjene penge på andre måder end ved f.eks. at skulle låne eller gøre tjenester. Det sociale frikort er på den måde med til at give nogle af de mest udsatte borgere en fod ind på arbejdsmarkedet på deres egne præmisser. På den baggrund er det Social-, Bolig- og Ældreministeriets vurdering, at ordningen med et socialt frikort med fordel kan gøres permanent fra den 1. januar 2025. Permanentgørelse af ordningen vil gøre det muligt at skabe tryghed og kontinuitet for borgere med et socialt frikort, virksomheder, offentlige myndigheder m.v., der anvender eller ønsker at anvende ordningen, samt kommuner og civil- samfundsorganisationer, idet der skabes vished om ordnin- 5 gens fremtid. Ydermere forventes det at bidrage til yderli- gere udbredelse af brugen af ordningen blandt borgere og virksomheder, offentlige myndigheder m.v., samt sikre stær- kere implementering af ordningen i landets kommuner. 2.3. Den foreslåede ordning Det foreslås, at ordningen med et socialt frikort permanent- gøres ved en ny hovedlov. Forslaget vil medføre, at borgere med særlige sociale problemer, som opfylder betingelserne efter loven, også vil kunne visiteres til og anvende et socialt frikort fra den 1. januar 2025 og frem. Forslaget vil desuden medføre, at borgere, der ved udgangen af den 31. december 2024 har et socialt frikort, automatisk vil få videreført deres sociale frikort, så de vil kunne anven- de dette i 2025 og frem. For så vidt angår deaktiverede soci- ale frikort vil disse blive videreført som deaktiverede. Dette vil fortsat give borgere, der ved udgangen af den 31. decem- ber 2024 har et deaktiveret socialt frikort, mulighed for at få dette genaktiveret, såfremt de på et senere tidspunkt igen opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort og ansøger deres handlekommune herom. Det foreslås yderligere, at målgruppen for ordningen med et socialt frikort vil forblive uændret i forhold til i forsøgspe- rioden. For at være i målgruppen for ordningen vil borgeren fortsat skulle opfylde nedenstående tre betingelser. Den første betingelse, som borgeren vil skulle opfylde for at være i målgruppen for ordningen, er, at vedkommende er socialt udsat, f.eks. pga. hjemløshed eller misbrug, eller har psykiske vanskeligheder, f.eks. angst eller depression, og på baggrund heraf opfylder betingelserne for at modtage hjælp eller støtte efter afsnit V i serviceloven. Servicelovens afsnit V vedrører indsatser til voksne over 18 år, herunder f.eks. almene tilbud, tidligt forebyggen- de indsatser, personlig hjælp, omsorg og pleje, social stof- misbrugsbehandling, beskyttet beskæftigelse, aktivitets- og samværstilbud og botilbud. Målgruppen omfatter både personer, der modtager indsatser efter servicelovens afsnit V, og personer, som af forskellige årsager ikke har fået eller taget imod kommunens tilbud efter serviceloven. Borgere med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse er ikke i målgruppen for det sociale frikort, medmindre de samtidig har særlige sociale problemer. Dermed vil borgere, der alene modtager eller er berettigede til at modtage hjælp efter servicelovens afsnit V som følge af en fysisk eller psy- kisk funktionsnedsættelse, f.eks. muskelsvind, synsbesvær eller demens, ikke kunne få et socialt frikort. Den anden betingelse, som borgeren vil skulle opfylde for at være i målgruppen for ordningen, er, at vedkommende skal være langt fra beskæftigelse og uddannelse ved hverken at have været under ordinær SU-berettiget uddannelse eller haft skattepligtig arbejdsindkomst over 10.320 kr. (2024-ni- veau) inden for det seneste år. At have været under ordinær SU-berettiget uddannelse om- fatter personer, som har været indskrevet på en SU-beret- tiget uddannelse, uanset om vedkommende har deltaget i undervisningen eller ej. Den sidste betingelse, som borgeren vil skulle opfylde for at være i målgruppen for ordningen, er, at vedkommende vil skulle opfylde det til enhver tid gældende opholdskrav i § 11 i aktivloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1031 af 22. juni 2023, for ret til uddannelseshjælp og kontanthjælp. Retten til uddannelseshjælp eller kontanthjælp er betinget af, at personen lovligt har opholdt sig her i riget i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år. Som følge af forslaget vil udsatte borgere med socialt frikort kunne tjene op til 41.280 kr. (2024-niveau) skattefrit om året. Indtægt inden for det skattefri beløb vil ikke skulle fra- drages i forsørgelsesydelser eller andre sociale ydelser. Det foreslås således, at udbetalinger indtil 41.280 kr. (2024-ni- veau) årligt til personer med et socialt frikort vil være skattefritaget og fritaget for fradrag i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser, forudsat at udbetalingerne er omfattet af de i loven fastsatte krav om beskæftigelsens karakter, indberetning af indtægt, herunder løn og feriebetaling m.v. I forlængelse heraf foreslås det, at et socialt frikort, som hid- til, vil kunne anvendes i forbindelse med ordinært og ustøt- tet arbejde, hvor hverken arbejdsgiveren eller medarbejderen med et socialt frikort ydes økonomisk støtte fra kommunen eller øvrige myndigheder i forbindelse med ansættelsen, og hvor der som hovedregel gælder de samme ansættelsesretli- ge andet ansættelsesforhold. Det foreslås desuden, at et so- cialt frikort, som hidtil, ikke vil kunne anvendes i forbindel- se med arbejde for privatpersoner og indtægt fra selvstændig erhvervsvirksomhed. Kun virksomheder, som har et dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v. vil kunne udbe- tale vederlag i henhold til den foreslåede ordning. Personer, der ønsker at få et socialt frikort, vil skulle ansøge deres handlekommune herom. Det vil være op til den enkel- te kommune at tilrettelægge, hvordan ansøgningsprocessen foregår, herunder om borgeren skal udfylde et ansøgnings- skema, kan ansøge via mundtlig tilkendegivelse eller lignen- de. Det foreslås således, at det bliver handlekommunen, der vil skulle behandle ansøgninger og visitere borgere til ordnin- gen med et socialt frikort. Kommunerne vil i den forbindelse skulle oprette sociale frikort til borgerne via den it-løsning, der vil skulle understøtte ordningen. Det foreslås endvidere, at handlekommunen vil skulle fore- tage kontrol af alle borgere med et socialt frikort mindst én gang pr. kalenderår. Dog foreslås det, at kommunerne ikke vil være forpligtede til at foretage kontrol i året for visitation. Kontrollen vil have til formål at sikre, at borgerne 6 fortsat opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort og dermed fortsat er i målgruppen. Det anbefales, at kontrollen gennemføres på en måde, der er mindst muligt administrativt krævende for kommunerne, og som ikke stiller store krav til borgerne om dokumen- tation. For så vidt angår opfølgningen på betingelserne vedr. indtægt, uddannelse og ophold forventes denne at kun- ne gennemføres administrativt via relevante registre. For så vidt angår opfølgningen på, om borgeren fortsat er i mål- gruppen for servicelovens afsnit V, forventes denne også at kunne gennemføres uden inddragelse af borgeren i de tilfælde, hvor borgeren modtager en indsats efter servicelo- vens afsnit V. For de borgere, der ikke modtager en ind- sats efter servicelovens afsnit V, kan der være behov for, at kommunen inddrager borgeren i forbindelse med opfølg- ningen. Kommunen kan efter reglerne i § 11 a i retssikker- hedsloven indhente visse typer af oplysninger til brug for kontrollen uden borgerens samtykke. Det vil være op til kommunen selv at tilrettelægge, hvornår og hvor ofte kontrollen skal foretages, sådan at alle borgere, der har et socialt frikort, bliver kontrolleret mindst én gang pr. kalenderår. Kommunalbestyrelsen vil dog ikke være for- pligtet til at foretage kontrol af borgeren i det år, hvor borge- ren er blevet visiteret til ordningen. Kommunerne vil i forlængelse af kontrollen skulle træffe afgørelse om at deaktivere sociale frikort for borgere, som ikke længere opfylder betingelserne for at få udstedt et so- cialt frikort. Kommunen vil som følge heraf skulle deaktive- re borgerens sociale frikort via den særskilte it-løsning. Formålet med opfølgningen er at mindske risikoen for mis- brug af ordningen. Samtidigt mindskes risikoen for forskels- behandling mellem borgere, hvilket der ellers er risiko for, som følge af at nogle borgere, der siden visitationen har bevæget sig ud af målgruppen, har og kan anvende et socialt frikort, mens andre borgere i samme livssituation, som ikke tidligere er blevet visiteret til et socialt frikort, ikke kan få og anvende et socialt frikort. Såfremt en borger, der har fået deaktiveret sit sociale frikort, på et senere tidspunkt igen opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort, og ansøger sin handlekommune herom, har kommunen mulighed for at genaktivere borge- rens frikort. Foruden den minimumskontrol, som kommunerne skal fore- tage, jf. ovenstående, har kommunerne en generel forpligtel- se til at føre tilsyn med, at borgere ikke er bevilget hjælp og støtte, som de ikke er berettigede til, dvs. at der ikke sker udbetaling af ydelser, i dette tilfælde mulighed for at optjene indtægt skattefrit, uden hjemmel. Borgeren har i den forbindelse en forpligtelse efter § 11 i retssikkerhedsloven til at oplyse kommunen om ændringer, der kan have betydning for hjælpen i form af det sociale frikort. Kommunen skal efter § 12, nr. 4 og 5, i retssikkerhedsloven oplyse borgeren om, hvilke typer af ændringer der kan have betydning for hjælpen. Såfremt en kommune konstaterer, at en borger ikke længere lever op til betingelserne for ordningen, skal kom- munen, som beskrevet, alene deaktivere borgerens sociale frikort. Det gælder også i tilfælde, hvor borgeren ikke har oplyst kommunen om, at vedkommende ikke længere lever op til betingelserne for ordningen, eller hvis kommunen har mistanke om snyd, idet afgørelse om deaktivering af det sociale frikort og dermed skattefritagelsen ikke træffes med tilbagevirkende kraft. Borgere kan dog straffes med bøde i tilfælde, hvor de ved grov uagtsomhed undlader at give op- lysninger om ændringer, der kan have betydning for hjælpen i form af det sociale frikort, jf. straffelovens § 289 a og § 12 b i retssikkerhedsloven. Det foreslås endvidere, at et socialt frikort fortsat ikke må erstatte støtte og tilbud til borgeren, som kommunalbestyrel- sen eller andre myndigheder vil være forpligtet til at yde efter lovgivningen. Et socialt frikort skal ses som et supple- ment til den rådgivning, hjælp og støtte m.v., som kommu- nalbestyrelsen eller andre myndigheder i dag er forpligtet til at yde til borgere med særlige sociale problemer, f.eks. efter reglerne i serviceloven. Ligeledes foreslås det, at borgerens indtægter i forbindelse med et socialt frikort på samme må- de ikke vil kunne indgå i beregningen af borgerens indtægt ved beregning af egenbetaling efter servicelovens §§ 163 og 163 a, for botilbud efter kapitel 20 i serviceloven og udslusningsbolig efter lov om almene boliger m.v., eller i beregningen af borgerens betaling, jf. § 188 i barnets lov, for døgnophold og udslusningsophold efter kapitel 13 i barnets lov. Det vil være op til den enkelte kommune at sikre hensigts- mæssig sammenhæng til kommunens øvrige tilbud til mål- gruppen, samt ud fra lokale forhold og ønsker at etablere et eventuelt samarbejde med frivillige foreninger, organisati- oner, virksomheder, offentlige myndigheder m.v. der i forve- jen har kontakt til målgruppen. Efter den gældende ferielov skal feriebetaling registreres i indkomstregistret (eIndkomst) og afholdelsen og udbetalin- gen af optjent ferie med feriegodtgørelse skal ske efter an- modning til Feriepengeinfo. Eftersom indtægt via et socialt frikort ikke skal indberettes til eIndkomst, er det ikke hen- sigtsmæssigt at lade arbejde via ordningen være omfattet af ferieloven. Derfor foreslås der, at borgere med et socialt frikort ikke skal være omfattet af ferieloven, men at de i ste- det skal sikres en tilsvarende ret til ferie i denne foreslåede lov om socialt frikort. Der skal være samtidighedsferie for borgere med et socialt frikort, og feriebetalingen for ikke afholdt ferie skal udbetales direkte til borgeren ved ansættel- sesforholdets ophør uden indberetning til eIndkomst. Ferie- betalingen er en del af indtægten på det sociale frikort og skal medregnes i denne. Såfremt en borger med et socialt frikort overskrider den maksimale indtægt for det sociale frikort, vil ferie, der er optjent, efter beløbsgrænsen for det sociale frikort er nået, ikke optjenes efter denne foreslåede lov om socialt frikort, men i stedet efter ferielovens almin- delige regler. Det betyder, at både indtægt og feriebetaling, 7 der er optjent, efter beløbsgrænsen for det sociale frikort er nået, typisk vil skulle indberettes til eIndkomst. Indtægt på baggrund af et socialt frikort vil som hidtil skul- le indberettes af arbejdsgiveren til den it-løsning, der vil skulle understøtte ordningen. I tilfælde, hvor arbejdsgiveren indberetter borgerens indtægt til eIndkomst, er ordningen med et socialt frikort ikke anvendt i overensstemmelse med denne foreslåede lov om socialt frikort, hvormed indtægten ikke vil være skattefritaget og vil kunne blive fradraget i borgerens forsørgelsesydelser. Kommunerne vil som hidtil skulle oprette sociale frikort via den samme it-løsning, som arbejdsgiveren skal indberette oplysninger til. Beløbsgrænsen på 41.280 kr. (2024-niveau) vil gælde for hele året. Ved udstedelse af sociale frikort sent i kalenderåret vil hele beløbet på 41.280 kr. (2024-niveau) således kunne anvendes i de resterende måneder af året. Borgere, der har et socialt frikort ved årets udløb, vil pr. 1. januar i det nye år få et nyt socialt frikort på 41.280 kr. (2024-niveau) til anvendelse i det nye år. Arbejdsgivere, der overvejer at ansætte en borger med et so- cialt frikort, vil forud for ansættelsens ikrafttrædelse skulle sikre sig, at der er et tilstrækkeligt beløb til rådighed under de 41.280 kr. (2024-niveau). Er dette ikke tilfældet, bør arbejdsgiveren orientere borgeren herom, så vedkommende er opmærksom på, at potentiel fremtidig indtægt ikke vil være omfattet af et socialt frikort. Borgeren har imidlertid ansvaret for at holde sig orienteret om restsaldoen på ved- kommendes sociale frikort. It-løsningen vil skulle indrettes således, at der ikke gives mulighed for, at arbejdsgivere eller andre vil kunne identifi- cere den registrerede borger i et længere tidsrum end det, der er nødvendigt af hensyn til de formål, hvortil oplysningerne behandles, jf. punkt 3. Dataansvarlig og databehandler vil skulle træffe de fornødne tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger mod, at oplysninger hændeligt eller ulovligt tilintetgøres, fortabes eller forringes, samt mod, at de kommer til uvedkommendes kendskab, misbruges eller i øvrigt behandles i strid med loven, jf. punkt 3. Med hjemmel i retssikkerhedslovens § 2, stk. 3, er det hensigten at fastsætte i bekendtgørelse om retssikkerhed og administration på det sociale område, at reglerne i retssik- kerhedsloven gælder, når sager behandles og afgøres efter denne foreslåede lov om socialt frikort, på samme måde som retssikkerhedslovens regler gælder for kommunernes behandling af sager på det sociale område i øvrigt. Da hele retssikkerhedsloven vil gælde, vil f.eks. også regler om kla- geadgang, handlekommune, tilsynsforpligtelse og helheds- orienteret sagsbehandling være gældende. Det vil også be- tyde, at borgere med sociale frikort vil have pligt til at oplyse deres handlekommune om ændringer, der kan have betydning for deres ret til at have et socialt frikort, jf. § 11, stk. 2, i retssikkerhedsloven. Sager og afgørelser om socialt frikort vil desuden være omfattet af de almindelige forvaltningsretlige principper, herunder om tilbagekaldelse af begunstigende forvaltningsakter, partshøring m.v. Det foreslås desuden, at beløbsgrænsen på 41.280 kr. (2024- niveau) for den årlige skattefri indtægt via frikortet, og betingelsen om en maksimal indtægt på 10.320 kr. (2024-ni- veau) det forgangne år, vil skulle reguleres med satsregule- ringsprocenten efter lov om en satsreguleringsprocent pr. 1. januar hvert år. Personer med et socialt frikort antages som udgangspunkt at være arbejdstagere, der udfører arbejde under instruktion, og de vil derfor være omfattet af de samme rettigheder, som øv- rige lønmodtagere er. Tilsvarende skal en arbejdsgiver, som ansætter en person efter ordningen med et socialt frikort, le- ve op til de samme lovkrav som ved ansættelse af en person, der ikke er en del af ordningen, herunder også arbejdsmil- jølovgivningen og arbejdsskadelovgivningen. Personer, der har et social frikort, er dermed obligatorisk sikrede efter § 2 i arbejdsskadesikringsloven, og arbejdsgiverne for de pågældende er dermed forpligtede til at arbejdsskadesikre de pågældende personer, jf. lovens § 48, stk. 1 og 4. De regler, som en arbejdsgiver skal overholde, er f.eks. reg- ler om udstedelse af ansættelsesbevis, hvorefter en lønmod- tager har krav på at modtage et ansættelsesbevis senest 1 måned efter ansættelsens start, såfremt ansættelsesforholdet har en varighed på 1 måned, og den gennemsnitlige ugentli- ge arbejdstid overstiger 8 timer. Desuden skal indbetaling af ATP-bidrag som hovedregel betales, når den ansatte løn- modtager er fyldt 16 år og arbejder mindst 9 timer om ugen, 18 timer i en 14 dages periode, 39 timer pr. måned eller som løsarbejder, uanset antallet af timer. ATP-bidraget indberettes af arbejdsgiveren til indkomstregistret. Ordningen med et socialt frikort rummer nogle risici for misbrug, som det vil være vanskeligt for skattemyndighe- derne og andre myndigheder at kontrollere. Det kan eksem- pelvis være, at et socialt frikort anvendes af andre personer, end den person der er visiteret til det pågældende frikort, el- ler at arbejdet ikke opfylder lovens krav om, at det skal være ustøttet beskæftigelse. Derudover rummer ordningen risiko for, at borgere, som siden visitationen har bevæget sig ud af målgruppen og dermed ikke længere har ret til et socialt fri- kort, anvender deres sociale frikort. Den foreslåede kontrol har netop til formål at mindske risikoen herfor, ligesom det er hensigten med den ovenstående beskrivelse af borgerens oplysningspligt at gøre opmærksom på borgerens forpligtel- se efter § 11 i retssikkerhedsloven til at oplyse kommunen om ændringer, der kan have betydning for hjælpen i form af det sociale frikort. 3. Forholdet til databeskyttelsesforordningen og databe- skyttelsesloven De oplysninger, som vil blive behandlet, herunder indsam- 8 let, registreret, sammenkoblet og offentliggjort, i forbindelse med denne foreslåede lov om socialt frikort, er bl.a. person- oplysninger. Behandling af personoplysninger er i alminde- lighed reguleret af databeskyttelsesforordningen og databe- skyttelsesloven. Med indsamling af oplysninger efter § 6 i denne lov vil den særskilte it-løsning, der vil skulle understøtte ordnin- gen, skulle håndtere personoplysninger om borgere med et socialt frikort, herunder CPR-numre og oplysninger om an- sættelsesperioder og lønindtægter på baggrund af det sociale frikort. Det vil i den forbindelse skulle sikres, at it-løsningen opfylder gældende krav til databeskyttelse samt fortrolig og forsvarlig behandling af individoplysninger. Efter databeskyttelsesforordningen vil det relevante behand- lingsgrundlag for almindelige personoplysninger kunne væ- re databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e, hvorefter behandling er lovlig, hvis den er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave i samfundets interesse, el- ler som henhører under offentlig myndighedsudøvelse, som den dataansvarlige har fået pålagt. Der er herved lagt vægt på, dels at behandlingen af oplysningerne foretages som led i kommunens afgørelser om udstedelse og deaktivering af sociale frikort og dels som led i arbejdsgiverens indbe- retning og udbetaling af løn til borgeren. Behandlingen af oplysningerne vil derfor også være til gavn for borgere med et socialt frikort. For eventuelle følsomme personoplysninger er udgangs- punktet et behandlingsforbud, jf. databeskyttelsesforordnin- gens artikel 9, stk. 1, men i dette tilfælde vil personoplysnin- gerne kunne behandles med hjemmel i artikel 6, stk. 1, litra e, samt artikel 9, stk. 2, litra f, hvorefter behandling er lovlig, hvis den er nødvendig, for at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares, eller når domstole handler i deres egenskab af domstol. Det fremgår endvidere af databeskyttelseslovens § 10, at oplysninger som nævnt i databeskyttelsesforordningens arti- kel 9, stk. 1, og artikel 10 må behandles, hvis dette alene sker med henblik på at udføre statistiske undersøgelser af væsentlig samfundsmæssig betydning, og hvis behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelsen af undersøgelserne. For så vidt angår CPR-numre kan offentlige myndigheder behandle oplysninger om personnummer med henblik på en entydig identifikation eller som journalnummer, jf. databe- skyttelseslovens § 11, stk. 1. Databeskyttelsesforordningen indeholder et nationalt råde- rum for fastsættelse af særregler om behandling af person- oplysninger, jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 2 og 3. Det er Social-, Bolig- og Ældreministeriets opfattelse, at der bør fastsættes en national særregel, hvorefter Social-, Bolig- og Ældreministeriet vil kunne indsamle følsomme personop- lysninger om borgere, der får udstedt eller har et socialt frikort. Social-, Bolig- og Ældreministeriet vurderer, at der er hjemmel hertil i databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e, jf. artikel 6, stk. 2 og 3, og at det således er i samfundets interesse, at der tilvejebringes et klart og ensartet hjemmelsgrundlag for indsamling af oplysningerne, ligesom der tilvejebringes de bedst mulige forudsætninger for denne indsamling. Det fremgår af databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 3, 3. pkt., at EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret skal stå i rimeligt forhold til det legitime mål, der forføl- ges. Det er Social-, Bolig- og Ældreministeriets vurdering, at den udvidede adgang til indsamling af personoplysninger vil være proportionel, idet det bemærkes, at indsamlingen af oplysningerne vil skulle overholde de generelle principper for behandling af personoplysninger, jf. databeskyttelsesfor- ordningens artikel 5. Personoplysningerne, der behandles, vil således bl.a. skulle være tilstrækkelige, relevante og be- grænset til, hvad der er nødvendigt i forhold til de formål, hvortil de behandles, og de vil skulle behandles lovligt, rimeligt og på en gennemsigtig måde i forhold til den regi- strerede. Den særskilte it-løsning vil ligeledes skulle leve op til forordningens artikel 32, hvor det fastsættes, at den data- ansvarlige og databehandleren skal gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre et sikkerhedsniveau, der passer til risici. Af artikel 32 frem- går ligeledes, at den dataansvarlige og databehandleren skal sikre, at enhver fysisk person, der udfører arbejde for den dataansvarlige eller databehandleren, og som får adgang til personoplysninger, kun behandler disse efter instruks fra den dataansvarlige. Den særskilte it-løsning vil ligeledes skulle leve op til forordningens artikel 32, hvor det fastsættes, at den data- ansvarlige og databehandleren skal gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre et sikkerhedsniveau, der passer til risici. Af artikel 32 frem- går ligeledes, at den dataansvarlige og databehandleren skal sikre, at enhver fysisk person, der udfører arbejde for den dataansvarlige eller databehandleren, og som får adgang til personoplysninger, kun behandler disse efter instruks fra den dataansvarlige. Dataansvarlig og databehandler vil i forbindelse hermed skulle vurdere, om det er relevant at foretage en konse- kvensanalyse vedrørende databeskyttelse. I forordningens artikel 35 er det således fastsat, at hvis en type behandling, navnlig ved brug af nye teknologier og i medfør af sin karakter, omfang, sammenhæng og formål, sandsynligvis vil indebære en høj risiko for fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder, foretager den dataansvarlige forud for behandlingen en analyse af de påtænkte behandlingsaktivite- ters konsekvenser for beskyttelse af personoplysninger. 4. Konsekvenser for FN’s verdensmål Lovforslaget forventes at have en positiv betydning for Dan- marks indfrielse af FN’s verdensmål om dels at gennemføre 9 nationalt tilpassede sociale sikringssystemer og foranstalt- ninger for alle (delmål 1.3) og dels målet om, at enhver, uan- set alder, køn, handicap, race, etnicitet, oprindelse, religion eller økonomisk eller anden status, i højere grad inddrages i sociale, økonomiske og politiske beslutninger (delmål 10.2). 5. Ligestillingsmæssige konsekvenser Eftersom der er flere socialt udsatte mænd, end der er kvin- der, og eftersom Social- og Boligstyrelsens evaluering af forsøgsordningen med et socialt frikort viser, at der er flere mænd, der er visiteret til et socialt frikort, end der er kvin- der, må det antages, at lovforslaget vil komme flest mænd til gavn. 6. Regionale konsekvenser, herunder for landdistrikter Eftersom der er et særligt stort antal socialt udsatte menne- sker i København, og eftersom erfaringer fra forsøgsperio- den med et socialt frikort viser, at Københavns Kommune har udstedt det højeste antal sociale frikort til borgere, må det antages, at lovforslaget vil komme flest mennesker i Københavnsområdet til gavn. 7. Økonomiske konsekvenser og implementeringskonse- kvenser for det offentlige Det vurderes, at lovforslaget har implementeringskonse- kvenser i form af visitation, afgørelsesvirksomhed, kontrol og klagesagsbehandling i kommunerne og Ankestyrelsen. For så vidt angår visitation, vil borgere skulle visiteres af kommunen til ordningen med et socialt frikort på baggrund af en konkret individuel vurdering af, om den pågældende er i målgruppen for ydelser og tilbud til voksne i servicelovens afsnit V på baggrund af særlige sociale problemer, samt om vedkommende opfylder opholdskravet og hverken har været under ordinær SU-berettiget uddannelse eller har haft en skattepligtig arbejdsindkomst på over 10.320 kr. (2024- niveau) inden for det seneste år, og kommunen vil skulle træffe en afgørelse i sagen. For så vidt angår kontrol, vil kommunerne skulle foretage en vurdering af, om de borgere med sociale frikort, som kom- munen er handlekommune for, fortsat opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort. Kommunale sagsbehandlere vil således ved behandling af en borgers ansøgning om et socialt frikort og ved kontrol af borgeren skulle tjekke borgerens indkomst de forgangne 12 måneder, undersøge om borgeren har været under ud- dannelse i samme periode, og om vedkommende opfylder opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i aktivloven. Dertil skal sagsbehandleren vurdere, om vedkommende opfylder betingelserne for at modtage hjælp eller støtte efter afsnit V i serviceloven. Lovforslaget vurderes i forlængelse heraf at medføre kom- munale og statslige merudgifter. Der er i forbindelse med finansloven for finansåret 2024 afsat 102,3 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 34,8 mio. kr. årligt varigt (2024-pl) til permanentgørelsen af det sociale frikort. Midlerne skal finansiere følgende delelemen- ter. Til dækning af merudgifter i forbindelse med kommunal visitation, afgørelsesvirksomhed, kontrol og klagesagsop- lysning er afsat en ramme på 19,2 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 6,4 mio. kr. årligt varigt. Til drift og udbud af it-løsningen er afsat en ramme på 3,5 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 0,9 mio. kr. årligt varigt. Til dækning af klagesagsbehandling i Ankestyrelsen er afsat en ramme på 0,3 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 0,1 mio. kr. årligt varigt. Til dækning af umiddelbart skattemæssigt mindreprovenu er afsat en ramme på 69 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 24 mio. kr. årligt varigt. Det sociale frikort har karakter af en skatteudgift og vil indgå i Skatteministeriets opgørelse over skatteudgifter. Til dækning af manglende fradrag i sociale ydelser er afsat en ramme på 8,3 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 2,9 mio. kr. årligt varigt. Til dækning af formidling og forankring af ordningen er af- sat en ramme på 2 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 0,5 mio. kr. årligt varigt. Lovforslaget vil ikke berøre regionerne og har derfor hver- ken økonomiske konsekvenser eller implementeringskonse- kvenser for regionerne. Det vurderes, at udgifter på de loftsstyrede udgiftsområder forventes at ligge inden for de statslige udgiftslofter. Social-, Bolig- og Ældreministeriet har herudover overvejet, hvorvidt lovforslaget følger de syv principper for digitalise- ringsklar lovgivning. Det vurderes, at princip nr. 1 om enkle og klare regler er iagttaget i lyset af det overordnede formål, der forfølges med lovforslaget, om at lave en ordning med få regler og krav til administration for både kommuner, erhvervsliv m.v. og borgere. Lovforslaget er i overensstemmelse med princip nr. 2 om digital kommunikation, da det med lovforslaget forventes, at borgerens ansøgning om et socialt frikort som udgangs- punkt kan ske digitalt, dog med mulighed for ansøgning gennem f.eks. mundtlig eller skriftlig tilkendegivelse over for kommunen. Det forventes samtidig, at kommunernes behandling af borgerens ansøgning kan ske digitalt via kom- munens ESDH-system. Ligeledes forventes det, at sagsbe- handlingen kan ske automatisk for så vidt angår de dele af afgørelsen, der træffes efter objektive betingelser, herunder vurderingen af om borgeren opfylder indkomst-, uddannel- ses- og opholdskravet, jf. lovforslagets § 2, stk. 2, nr. 2 og 10 3. Videregivelse af oplysninger i disse tilfælde skal ske efter de almindelige databeskyttelsesretlige regler. Kommunerne forventes dermed at kunne foretage automatiseret behand- ling af ansøgninger, dog suppleret af manuel behandling for så vidt angår betingelserne, om at borgeren skal være i målgruppen for afsnit V i serviceloven, da det indebærer et fagligt skøn. Dermed er lovforslaget også i overensstemmel- se med princip nr. 3 og nr. 4 om automatisk sagsbehandling og genbrug af data. For så vidt angår princip nr. 5 om tryg og sikker databe- handling henvises til Folketingstidende 2020-2021, tillæg A, L 91 som fremsat, hvor det reguleres, at behandlingen af personoplysninger skal følge gældende lov om behandlinger af personoplysninger og leve op til kravene hertil. Derudover forventes lovforslaget at være i overensstemmel- se med princip nr. 6, da den tekniske understøttelse af lov- forslaget forventes at skulle baseres på den til enhver tid gældende, nationale eID-løsning. Endelig vurderes det, at princip nr. 7 om forebyggelse af snyd og fejl er efterlevet, idet kommunerne skal behandle borgerens ansøgning om et socialt frikort med brug af rele- vante offentlige registre, herunder eIndkomst m.fl. 8. Økonomiske og administrative konsekvenser for er- hvervslivet m.v. Da det er frivilligt at ansætte borgere via ordningen med et socialt frikort, har lovforslaget ingen økonomiske og admi- nistrative konsekvenser for erhvervslivet m.v., bortset fra for de arbejdsgivere, der vælger at benytte ordningen og dermed ansætter en borger via det sociale frikort. Da skattefrihed og friholdelse for fradrag i offentlige forsør- gelsesydelser for en borger med et socialt frikort er betinget af, at vederlaget indberettes af den udbetalende arbejdsgiver via den særskilte it-løsning, skal arbejdsgiveren påtage sig de administrative forpligtelser, der er forbundet hermed, i lighed med, hvad der har været gældende i den hidtidige forsøgsperiode. 9. Administrative konsekvenser for borgerne Lovforslaget vurderes ikke at medføre administrative konse- kvenser for borgere. Det sociale frikort er en frivillig ordning, som borgere kan ansøge om at blive en del af. På baggrund af borgerens ansøgning og en konkret, individuel vurdering af, om den enkelte person er i målgruppen, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om at udstede et socialt frikort. Borgere, der har et socialt frikort den 31. december 2024, får automatisk videreført dette i 2025 og skal derfor ikke fo- retage sig noget i forbindelse med ophøret af lov om forsøg med et socialt frikort og en kommende permanentgørelse af ordningen. 10. Klimamæssige konsekvenser Lovforslaget vurderes ikke at have klimamæssige konse- kvenser. 11. Miljø- og naturmæssige konsekvenser Lovforslaget vurderes ikke at have miljø- og naturmæssige konsekvenser. 12. Forholdet til EU-retten Det fremgår af artikel 7, stk. 1, i arbejdstidsdirektivet (Euro- pa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. novem- ber 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggel- se af arbejdstiden), at medlemsstaterne træffer de nødvendi- ge foranstaltninger for at sikre, at alle arbejdstagere får en årlig betalt ferie af mindst fire ugers varighed i overensstem- melse med de betingelser for opnåelse og tildeling heraf, som er fastsat i national lovgivning og/eller praksis. Det fremgår af stk. 2, at den minimale årlige betalte ferieperiode ikke kan erstattes med en finansiel godtgørelse, medmindre arbejdsforholdet ophører. Da forslaget om udbetaling af ikke afholdt ferie direkte til borgeren, uden at ferien er holdt, jf. § 5, stk. 4, 2. pkt., kan henføres til at vedrøre et ophørt ansættelsesforhold, vurderes forslaget at være i overensstemmelse med arbejdstidsdirekti- vet. Det er en forudsætning for visitation til det sociale frikort, at borgeren opfylder opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i lov om aktiv socialpolitik. Op- holdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp gælder ikke for EU/EØS-borgere, i det omfang disse efter EU-retten er berettigede til hjælpen. 13. Hørte myndigheder og organisationer m.v. Et udkast til lovforslaget har i perioden fra den 20. novem- ber til den 19. december 2023 været sendt i høring hos følgende myndigheder og organisationer m.v.: 3F, Advokatrådet, Akademikerne, Ankestyrelsen, BL – Dan- marks Almene Boliger, Blå Kors, BoPaM (Børn og Pårø- rende af Misbrugere; tidligere Landsforeningen til pårøren- de for stofmisbrugere), Brugerforeningen for aktive stofmis- brugere, Brugernes Akademi, Børne- og kulturchefforenin- gen, Center for Rusmiddelforskning, Dansk Arbejdsgiver- forening (DA), Dansk Erhverv, Dansk Psykolog Forening, Dansk Psykiatrisk Selskab, Dansk Røde Kors, Dansk So- cialrådgiverforening, Danske Advokater, Danske Fysiotera- peuter, Danske Handicaporganisationer, Danske Regioner, Dataetisk Råd, Det Centrale Handicapråd, Den Sociale Ud- viklingsfond (SUF), DI, FH Fagbevægelsens Hovedorga- nisation, FOA - Fag og Arbejde, Foreningen af Danske Døgninstitutioner, Frelsens Hær, FSD – Foreningen af Kom- munale Social-, Sundheds- og Arbejdsmarkedschefer i Dan- mark, Gadejuristen, Gadens Stemmer, Hjem til alle, HK Kommunal, HORESTA, Hus forbi, Institut for Menneske- rettigheder, Justitia, KABS – behandlingscenter for stofbru- gere, KFUK’s Sociale Arbejde, KFUM’s Sociale Arbejde, 11 Kirkens Korshær, KL, Kofoeds Skole, Kriminalforsorgen, Landsforeningen af Kvindekrisecentre, Landsforeningen af Socialpædagoger (LFS), Landsforeningen af nuværende og tidligere psykiatribrugere (LAP), Landsforeningen af Være- steder (LVS), Landsforeningen Bedre Psykiatri, LOS – De private tilbud, Mændenes Hjem, Projekt Udenfor, Reden Vesterbro, Rigsrevisionen, Røde Kors, Rådet for Socialt Ud- satte, Sammenslutningen af Boformer for Hjemløse i Dan- mark, SAND – De Hjemløses Landsorganisation, Selveje Danmark, SIND, SMVdanmark, Socialt Lederforum, Socialt Udviklingscenter (SUS), Socialpædagogernes Landsforbund og SUMH (Sammenslutningen af Unge med Handicap). 14. Sammenfattende skema Positive konsekvenser/mindreudgifter (hvis ja, angiv omfang/Hvis nej, anfør »Ingen«) Negative konsekvenser/merudgifter (hvis ja, angiv omfang/Hvis nej, anfør »Ingen«) Økonomiske konsekvenser for stat, kom- muner og regioner Ingen De samlede offentlige merudgifter skøn- nes at være ca. 102,3 mio. kr. i perioden 2025-2027 og herefter 34,8 mio. kr. årligt varigt (2023-pl). Implementeringskonsekvenser for stat, kommuner og regioner Ingen Det vurderes, at lovforslaget har imple- menteringskonsekvenser i form af visi- tation, afgørelsesvirksomhed, kontrol og klagesagsbehandling i kommunerne og i form af klagesagsbehandling og afgørel- sesvirksomhed i Ankestyrelsen. Økonomiske konsekvenser for erhvervsli- vet Ingen Ingen Administrative konsekvenser for er- hvervslivet Ingen For de virksomheder, der vælger at benyt- te ordningen og dermed ansætte en borger med et socialt frikort, vil der være vis- se administrative konsekvenser forbundet med indberetning af oplysninger om an- sættelsen. Administrative konsekvenser for borgerneIngen Borgere, der har et socialt frikort den 31. december 2024, vil automatisk få videre- ført dette i 2025 og skal derfor ikke fo- retage sig noget i forbindelse med lovæn- dringen. Klimamæssige konsekvenser Ingen Ingen Miljø- og naturmæssige konsekvenser Ingen Ingen Forholdet til EU-retten Forslaget vurderes at være i overensstemmelse med arbejdstidsdirektivet (Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden). Er i strid med de fem principper for im- plementering af erhvervsrettet EU-regule- ring/Går videre end minimumskrav i EU- regulering (sæt X) Ja Nej X Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til § 1 Det fremgår af § 2, stk. 3, i lov om forsøg med et socialt frikort, at der ved et socialt frikort forstås en mulighed for, at borgeren kan tjene op til 40.000 kr. (2023-niveau) skatte- frit pr. kalenderår ved ordinært ustøttet arbejde for virksom- heder, offentlige myndigheder m.v., uden at indtægten fra- drages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser. Det følger af den foreslåede bestemmelse i § 1, at der ved et socialt frikort vil skulle forstås en mulighed for, at borgeren vil kunne tjene op til 41.280 kr. (2024-niveau) skattefrit pr. kalenderår ved ordinært og ustøttet arbejde for virksomhe- der med dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v., uden at indtægten vil skulle fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser. Ved indtægter vil skulle forstås løn, rådighedsløn, honorarer, feriebetaling, pensioner, fritvalgsopsparing og søgnehellig- dagsgodtgørelse m.v., herunder indtægter, der træder i stedet for løn. Det vil gælde både ved udbetaling af engangsbeløb og løbende indtægter. Forslaget vil medføre, at borgere, der har et aktivt socialt 12 frikort, vil kunne tjene op til 41.280 kr. (2024-niveau) skat- tefrit pr. kalenderår, uden at indtægten fradrages i deres eventuelle forsørgelsesydelser, såfremt det gennemførte ar- bejde er ordinært og ustøttet, og indtægten er indberettet korrekt af arbejdsgiveren til den særskilte it-løsning. Det foreslås desuden, at beløbsgrænsen fastsættes til 41.280 kr. i 2024-niveau, hvormed beløbet vil tilsvare beløbsgræn- sen for forsøgsordningen med et socialt frikort, der satsregu- leres den 1. januar 2024, jf. lov om forsøg med et socialt frikort. Forslaget skal ses i lyset af lovforslagets § 8, hvori det foreslås, at der skal foretages en regulering af bl.a. belø- bet på 41.280 kr. i det foreslåede § 1. Arbejde med brug af socialt frikort vil kunne udføres for både private og offentlige virksomheder og myndigheder, organisationer, foreninger m.v., der ellers ville være ind- beretningspligtige efter skatteindberetningslovens §§ 1 og 4. Dette vil eksempelvis også være socialøkonomiske virk- somheder. Selve skattefritagelsen foreslås indført ved ændring af lig- ningsloven, jf. lovforslagets § 10, hvortil der henvises. Efter den foreslåede ordning vil udbetalingerne i henhold til ordningen omfatte vederlag til personer for personligt ar- bejde for virksomheder med dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v. Der vil således ikke kunne ske skattefri udbetaling af vederlag for arbejde for privatpersoner eller ske anden skattefri indkomsterhvervelse, f.eks. indtægt fra selvstændig erhvervsvirksomhed. Det vil ikke være afgørende, om der er tale om en tilbage- vendende ydelse eller en enkeltstående tjeneste, men der vil skulle være tale om ordinært og ustøttet arbejde. For at der er tale om ordinært ustøttet arbejde, vil der som udgangspunkt skulle være tale om lønnet arbejde, hvor der vil gælde de samme ansættelsesretlige regler som i ethvert andet ansættelsesforhold, og hvor hverken arbejdsgiveren eller medarbejderen med et socialt frikort ydes økonomisk støtte fra kommunen eller øvrige myndigheder. Loven inde- holder ikke et krav om en bestemt mindste timeløn. Afløn- ning af en person med et socialt frikort vil slådes skulle fastsættes efter aftale mellem arbejdsgiveren og medarbejde- ren. Virksomheder, offentlige myndigheder m.v. vil ved an- sættelse af medarbejdere med et socialt frikort skulle over- holde gældende overenskomst på området. Arbejde i løntil- skudsjob, fleksjob, beskyttet beskæftigelse, arbejde som led i jobrotation eller arbejde (i lønnede) praktikperioder under en uddannelse vil ikke kunne betragtes som ordinært og ustøttet arbejde. Modtagere af hjælp i kontanthjælpssystemet, som er omfat- tet af 225-timersreglen, jf. §§ 13 f-13 h i aktivloven, skal opfylde et arbejdskrav på 225 timers ordinært og ustøttet arbejde inden for de seneste 12 kalendermåneder, for at hjælpen ikke bliver nedsat. Det er kommunalbestyrelsens ansvar at tage stilling til, om en borger, der er undtaget fra 225-timersreglen, men som udfører ordinært og ustøttet arbejde efter ordningen med et socialt frikort, fortsat skal være undtaget fra 225-timersreglen. Det forhold, at en person har et socialt frikort og indtægter via dette, vil ikke alene kunne lægges til grund for vurderin- gen af personens arbejdsevne, idet der vil skulle foretages en konkret og individuel vurdering af personens arbejdsevne i forhold til 225-timersreglen og førtidspension. Det fremgår af vejledning nr. 9514 af 30. juni 2021 om 225- timersreglen for ægtepar og ugifte, der modtager hjælp efter aktivlovens § 11, at arbejde udført via socialt frikort kan tælle med i opgørelsen af 225 timers ordinært og ustøttet arbejde. Dokumentation af arbejde vil kunne tilvejebringes via den særskilte it-løsning, hvortil indtægter på baggrund af et socialt frikort skal indberettes af arbejdsgiveren, men det vil også kunne dokumenteres på anden måde, f.eks. ved fremvisning af lønsedler. Det foreslås endvidere, at indtægt på baggrund af et socialt frikort ikke vil skulle fradrages i forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser. Det betyder, at der ved tildeling af offentlige sociale ydelser vil skulle ses bort fra indtægt på baggrund af et socialt fri- kort. Der vil tillige skulle ses bort fra indtægt på baggrund af et socialt frikort ved vurdering af eksempelvis ansøgninger om hjælp i særlige tilfælde (behovsbestemte enkeltydelser m.v.) efter kapitel 10 i aktivloven. Formålet er at sikre, at det sociale frikort vil supplere den hjælp, borgeren i øvrigt har ret til. Med den foreslåede bestemmelse er det således hensigten, at et socialt frikort ikke vil skulle have betydning for borgerens ret til anden hjælp. Der henvises i øvrigt til punkt 2 i lovforslagets almindelige bemærkninger. Til § 2 Det fremgår af § 2, stk. 1, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at kommunalbestyrelsen på baggrund af en ansøgning fra en borger udsteder et socialt frikort. Det fremgår af § 2, stk. 2, i lov om forsøg med et socialt frikort, at et socialt frikort kan udstedes til borgere med særlige sociale problemer, der opfylder betingelserne for at modtage hjælp og støtte efter afsnit V i serviceloven. Derud- over er det et krav, at borgerne hverken har været under or- dinær uddannelse eller har haft en arbejdsindkomst på over 10.000 kr. (2023-niveau) inden for det seneste år forud for tilkendelsen af et socialt frikort. Dertil skal borgerne opfylde opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i aktivloven. Det betyder, at borgeren lovligt har opholdt sig her i riget i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år. Det foreslås i stk. 1, at kommunalbestyrelsen i borgerens 13 handlekommune på baggrund af en ansøgning fra en borger vil skulle træffe afgørelse om udstedelse af et socialt frikort. Forslaget vil medføre, at kommunalbestyrelsen i borgerens handlekommune på baggrund af en ansøgning fra borgeren og med afsæt i de foreslåede betingelser vil kunne visitere borgeren til ordningen og samtidig oprette et socialt frikort til vedkommende via den it-løsning, der skal understøtte ordningen. Det vil være op til den enkelte kommune at tilrettelægge, hvordan ansøgningsprocessen skal foregå, her- under om borgeren vil skulle udfylde et ansøgningsskema, vil kunne ansøge via mundtlig tilkendegivelse eller lignen- de. Det foreslås i stk. 2, at kommunalbestyrelsen vil kunne ud- stede et socialt frikort til borgere med særlige sociale proble- mer, som desuden opfylder betingelserne, der fremgår af nr. 1-3. Borgere med særlige sociale problemer vil med forslaget skulle defineres som personer, der er socialt udsatte, f.eks. på grund af hjemløshed eller misbrug, eller som har psyki- ske vanskeligheder, f.eks. angst eller depression. Personer med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse vil ikke indgå i målgruppen for det sociale frikort, medmindre de også har særlige sociale problemer. Borgere, der alene modtager eller er berettigede til at modtage hjælp efter servicelovens afsnit V som følge af en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, f.eks. muskelsvind, synsbesvær eller demens, vil således ikke kunne få et socialt frikort. Det fremgår af betingelse nr. 1, at borgere desuden for at få et socialt frikort vil skulle opfylde betingelserne for at modtage hjælp eller støtte efter afsnit V i serviceloven. Det fremgår af betingelse nr. 2, at for at få et socialt frikort vil borgere derudover hverken skulle have været under ordi- nær SU-berettiget uddannelse eller have haft skattepligtig arbejdsindkomst på over 10.320 kr. (2024-niveau) inden for det seneste år. Det fremgår endelig af betingelse nr. 3, at borgere for at få et socialt frikort vil skulle opfylde opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i aktivloven. Forslaget vil medføre, at målgruppen for ordningen med et socialt frikort vil forblive uændret i forhold til målgruppen i forsøgsperioden. Forslaget vil endvidere medføre, at kommunerne i forbindel- se med visitation af borgere til ordningen vil skulle under- søge, om borgerne har været under ordinær SU-berettiget uddannelse eller har haft skattepligtig arbejdsindkomst over 10.320 kr. (2024-niveau) inden for de seneste 12 måneder forud for afgørelsestidspunktet. For så vidt angår undersø- gelsen af, om borgerne opfylder betingelserne for at modta- ge hjælp eller støtte efter afsnit V i serviceloven og opfylder opholdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i aktivloven, vil der ligeledes i forbindelse med visi- tation til ordningen skulle tages udgangspunkt i borgernes situation på afgørelsestidspunktet. Servicelovens afsnit V vedrører indsatser til voksne, herun- der f.eks. almene tilbud, tidligt forebyggende indsatser, per- sonlig hjælp, omsorg og pleje, social stofmisbrugsbehand- ling, beskyttet beskæftigelse, aktivitets- og samværstilbud og botilbud. Målgruppen vil omfatte både personer, der modtager indsatser efter servicelovens afsnit V, og personer, som af forskellige årsager ikke har fået eller taget imod kommunens tilbud efter serviceloven. Ved ordinær SU-berettiget uddannelse vil alene alle SU-be- rettigede uddannelser skulle medregnes. At have været un- der ordinær SU-berettiget uddannelse vil med lovforslaget skulle defineres som at have været indskrevet på en ordinær SU-berettiget uddannelse, uanset om borgeren har deltaget i undervisningen eller ej. I indkomstgrænsen på 10.320 kr. (2024-niveau) vil der skul- le medregnes skattepligtig arbejdsindkomst defineret som A- og B-indkomst, hvoraf der skal betales arbejdsmarkeds- bidrag, og som er indberettet til indkomstregisteret (eInd- komst), jf. lov om et indkomstregister, jf. lovbekendtgørelse nr. 1305 af 20. november 2023. Desuden vil der skulle medregnes lønindkomst erhvervet om bord på dansk skib registreret i Dansk Internationalt Skibsregister (DIS), som er indberettet til eIndkomst. Indtægt på baggrund af et socialt frikort vil ikke skulle indgå i opgørelsen. Det foreslås, at indkomstgrænsen fastsættes til 10.320 kr. i 2024-niveau. Forslaget skal ses i lyset af lovforslagets § 8, hvormed det foreslås, at der vil skulle foretages en regule- ring af bl.a. indtægtsgrænsen i det foreslåede § 2, stk. 2, nr. 2. Endeligt vil målgruppen omfatte personer, der opfylder op- holdskravet for ret til uddannelseshjælp eller kontanthjælp i § 11 i aktivloven. Retten til uddannelseshjælp eller kon- tanthjælp er betinget af, at personen lovligt har opholdt sig her i riget i sammenlagt 9 år inden for de seneste 10 år. I beregningen af opholdstiden indgår perioder, hvor personen har haft folkeregisteradresse her i riget, medmindre særlige grunde fører til et andet resultat, jf. § 11, stk. 3, i aktivloven. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 3 Det fremgår af § 2, stk. 4, i lov om forsøg med et socialt frikort, at kommunalbestyrelsen én gang i første kvartal af 2023 og 2024 skal kontrollere, om borgerne, som kommu- nen har udstedt sociale frikort til, stadig opfylder betingel- serne for at have et socialt frikort. Hvis en borger ikke læn- gere opfylder betingelserne for at have et socialt frikort, skal kommunalbestyrelsen orientere borgeren herom og deakti- vere borgerens sociale frikort. Det foreslås i stk. 1, 1. pkt., at kommunalbestyrelsen mindst 14 én gang pr. kalenderår vil skulle kontrollere, om borgere med et socialt frikort, som kommunen er handlekommune for, fortsat opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort, jf. § 2, stk. 2. Det foreslås i forlængelse heraf i 2. pkt., at kommunalbestyrelsen dog ikke vil være forpligtet til at foretage kontrollen efter 1. pkt. i det kalenderår, hvor det sociale frikort er udstedt. Forslaget vil medføre, at kommunalbestyrelsen mindst én gang pr. kalenderår vil skulle foretage kontrol af, om de bor- gere med socialt frikort, som kommunen er handlekommune for, fortsat opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort. Kommunen vil ikke være forpligtet til at foretage kontrol af borgeren i det kalenderår, hvor kommunen har vi- siteret borgeren til et socialt frikort. Kommunen vil desuden have mulighed for at gennemføre kontrol flere gange i løbet af et kalenderår, men vil kun være forpligtet hertil én gang årligt. Såfremt en borger flytter, og handlekommuneforpligtelsen for borgeren skifter, vil det være den nye handlekommune, der skal gennemføre kontrollen. Det vil i forbindelse hermed være hensigtsmæssigt for den hidtidige handlekommune at videregive oplysninger til borgerens nye handlekommune om, at borgeren har et socialt frikort, således at borgerens nye handlekommune er opmærksom på, at den skal gennem- føre kontrol med den pågældende borgers anvendelse af frikortet. Det foreslås i stk. 2, 1. pkt., at hvis en borger ikke længere opfylder betingelserne, jf. § 2, stk. 2, vil kommunalbesty- relsen skulle træffe afgørelse om at deaktivere borgerens sociale frikort. Det foreslås i forlængelse heraf i 2. pkt., at afgørelse om deaktivering har virkning fra afgørelsestids- punktet. Forslaget vil således medføre, at borgere vil skulle have deaktiveret deres sociale frikort, hvis det ved en af kommu- nens kontroller vurderes, at vedkommende ikke længere op- fylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort. Kom- munen vil i så fald skulle træffe afgørelse herom. Forslaget vil desuden medføre, at afgørelser om deaktive- ring har virkning fra afgørelsestidspunktet, hvormed en bor- ger, der har fået deaktiveret sit sociale frikort, ikke vil kunne anvende dette i forbindelse med en ansættelse pr. den dato, hvor afgørelsen er truffet. Såfremt en borger, der har fået deaktiveret sit sociale frikort, på et senere tidspunkt igen opfylder betingelserne for at få udstedt et socialt frikort, og ansøger sin handlekommune herom, vil kommunen skulle træffe afgørelse om at genakti- vere borgerens frikort, hvis borgeren opfylder betingelserne herfor. Kommunerne vil skulle kontrollere alle de borgere med so- ciale frikort, som kommunen er handlekommune for. Kon- trollen vil skulle gennemføres mindst én gang pr. kalenderår pr. borger. Første kontrol af en borger vil skulle gennemfø- res senest i kalenderåret efter, at borgeren er blevet visiteret til ordningen. Det vil være op til kommunen at tilrettelæg- ge, hvornår i løbet af året kommunen vil skulle foretage kontrollen. Der vil ikke blive stillet krav til, hvordan kommunerne or- ganiserer og foretager kontrollen. Kontrollen vil dog med fordel kunne foretages i forbindelse med kommunernes nor- male arbejdsgange med løbende opfølgning eller kontrol af modtagere af kontanthjælp, ressourceforløbsydelse m.v. Det anbefales desuden, at kontrollen gennemføres på en måde, der vil være mindst muligt administrativt krævende for kommunerne, og som ikke vil stille store krav til borger- ne om dokumentation. For så vidt angår opfølgningen på betingelserne vedr. indtægt, uddannelse og ophold forventes denne at kunne gennemføres administrativt via relevante registre. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 4 Det fremgår af § 2, stk. 5, i lov om forsøg med et socialt frikort, at indtægt på baggrund af et socialt frikort ikke skal indgå i beregningen af borgerens betaling for botilbud efter kapitel 20 i serviceloven, jf. § 163 i serviceloven, og udslusningsbolig efter lov om almene boliger m.v., jf. § 163 a i serviceloven. Det fremgår af § 2, stk. 6, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at et socialt frikort ikke erstatter de kommunale tilbud og indsatser, som kommunalbestyrelsen er forpligtet til at yde efter lovgivningen. Det foreslås i stk. 1, at indtægt på baggrund af et socialt frikort ikke vil skulle indgå i beregningen af borgerens beta- ling, jf. §§ 163 og 163 a i lov om social service, for botilbud efter kapitel 20 i lov om social service og udslusningsbolig efter lov om almene boliger m.v., eller i beregningen af borgerens betaling, jf. § 188 i barnets lov, for døgnophold og udslusningsophold efter kapitel 13 i barnets lov. Med den foreslåede bestemmelse vil det således være hen- sigten, at borgeren ikke vil blive stillet dårligere i forhold til betaling for botilbud m.v. som følge af indtægt på baggrund af et socialt frikort. Det bemærkes, at der med lovforslagets § 10 samtidig fore- slås skattefritagelse for ydelsen omfattet af forslaget til den- ne lov om socialt frikort. Der henvises til bemærkningerne hertil. Det bemærkes, at der heller ikke i indtægten vil kunne ske lønindeholdelse for gæld til det offentlige m.v., da alene A-indkomst kan anvendes til lønindeholdelse, jf. § 10, stk. 2, 1. pkt., i lov om inddrivelse af gæld til det offentlige. Det foreslås i stk. 2, at et socialt frikort ikke vil skulle erstatte de kommunale tilbud og indsatser, som kommunal- bestyrelsen er forpligtet til at yde efter lovgivningen. 15 Formålet med et socialt frikort vil være at supplere den eksisterende sociale eller beskæftigelsesrettede indsats, som borgeren er i målgruppen for. Med den foreslåede bestemmelse vil det således være hen- sigten, at kommunalbestyrelsen ikke må undlade at tilbyde borgeren hjælp efter serviceloven, aktivloven og anden rele- vant lovgivning, selvom borgeren har et socialt frikort. Be- stemmelsen vil dermed skulle sikre, at borgere, som har et socialt frikort, ikke vil blive stillet ringere end borgere, der ikke har et socialt frikort. Hvis en borger med et socialt frikort har opsparet midler gennem sit sociale frikort, vil det følge af de gældende formueregler, der knytter sig til borgerens respektive forsør- gelsesgrundlag, om formuen får betydning for udmålingen af forsørgelsesydelsen. For de borgere med et socialt frikort, der modtager hjælp i kontanthjælpssystemet, vil det betyde, at formue over 10.000 kr. (for ægtefæller 20.000 kr.) indgår i udmålingen af hjælpen. I kommunens vurdering af, hvor- vidt en borger er berettiget til hjælp i særlige tilfælde efter kapitel 10 i lov om aktiv socialpolitik, vil opsparede midler gennem et socialt frikort ligeledes indgå i udmålingen af hjælpen. En eventuel formue under 10.000 kr. (20.000 kr.) har dog efter praksis også betydning ved tildelingen af hjælp efter kapitel 10 i lov om aktiv socialpolitik. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 5 Det fremgår af § 3, stk. 1, i lov om forsøg med et socialt frikort, at en borger, der har fået udstedt et socialt frikort, optjener 2,08 dages betalt ferie for hver måneds ansættel- se. Ved ansættelse i kortere tid end 1 måned sker optjenin- gen forholdsmæssigt med 0,07 dages betalt ferie for hver dags ansættelse, dog højst 2,08 dage. Ferien kan afholdes, når den er optjent (samtidighedsferie). Det fremgår af § 3, stk. 2, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at arbejdsgiveren med et rimeligt varsel skal meddele borgeren, hvornår ferien skal holdes. Der skal i videst muligt omfang tages hensyn til borgerens ønske. Det fremgår af § 3, stk. 3, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at feriebetaling udgør 12,5 pct. af den optjente løn. Ved ansættelsesforholdets ophør udbetales feriebetalingen for ik- ke afholdt ferie direkte til borgeren. Det fremgår af § 3, stk. 6, i lov om forsøg med et socialt frikort, at borgeren fra den 1. september 2020 er omfattet af ferielovens § 6, stk. 2 og 3, og §§ 12-14, jf. lov nr. 60 af 30. januar 2018. Det fremgår af § 6, stk. 2, i ferieloven, at ferie holdes med 5 dage om ugen og på samme måde, som arbejdet tidsmæssigt er tilrettelagt. Arbejdsfrie dage og vagtdage i turnus indgår i ferien med et forholdsmæssigt antal. Ferie begynder ved arbejdstids begyndelse den første feriedag og slutter ved arbejdstids ophør den sidste feriedag. Efter § 6, stk. 3, i ferieloven kan ferie ikke holdes på det ugentlige fridøgn, på søgnehelligdage, overenskomstmæssigt eller sædvanemæs- sigt fastsatte fridage eller erstatningsdage herfor. Det fremgår af § 12, stk. 1, i ferieloven, at er en lønmodta- ger syg, når ferien begynder, har lønmodtageren ikke pligt til at begynde ferien. Efter § 12, stk. 2, i ferieloven, har en lønmodtager, som bliver syg under ferien, mod lægelig dokumentation ret til erstatningsferie efter i alt 5 sygeda- ge under ferie i samme ferieår. En lønmodtager, som ikke har været ansat hos arbejdsgiveren i hele ferieåret, har ret til erstatningsferie efter et forholdsmæssigt færre antal sy- gedage. Feriedage, som en lønmodtager ikke har optjent i ferieåret efter § 5, stk. 2 og 5, fradrages i de sygedage, der ikke gives erstatningsferie for efter 1. og 2. pkt. Efter ferielovens § 12, stk. 3, betaler lønmodtageren den lægelige dokumentation, jf. stk. 2. Efter ferielovens § 12, stk. 4, fremgår det, at ved opgørelsen af erstatningsferie efter stk. 1 og 2 ses bort fra sygedage forud for den dag, hvor lønmod- tageren giver arbejdsgiveren meddelelse om sygdommen, medmindre manglende meddelelse ikke kan bebrejdes løn- modtageren. Efter ferielovens § 12, stk. 5, fremgår det, at en lønmodtager omfattet af stk. 1 eller 2, som bliver rask, før den planlagte ferieperiode er ovre, har ret til i forlængelse af sin raskmelding at holde den resterende del af den planlagte ferieperiode, såfremt lønmodtageren ved sin raskmelding giver besked herom. Det fremgår af § 13 i ferieloven, at en lønmodtager, der deltager i en strejke eller lockout, når ferien begynder, ikke kan begynde ferien. Arbejdsgiveren skal fastsætte ny ferie, når konflikten er ophørt, med et varsel på mindst 1 måned for hovedferie og 14 dage for øvrig ferie. Det fremgår af § 14, stk. 1, i ferieloven, at en lønmodtager ikke har pligt til at holde ferie i en periode, hvor lønmodta- geren på grund af andre særlige forhold end nævnt i §§ 12 og 13 er afskåret fra at holde ferie. Efter § 14, stk. 2, i fe- rieloven fremgår det, at beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om, hvilke særlige forhold der kan afskære en lønmodtager fra at holde ferie. Det fremgår af § 3, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt fri- kort, at arbejdsgiveren fra den 1. september 2020 er omfattet af ferielovens § 46, stk. 1, 1. pkt., og stk. 3, jf. lov nr. 60 af 30. januar 2018. Det fremgår § 46, stk. 1, 1. pkt., i ferieloven, at med bø- de straffes den arbejdsgiver, der trods påkrav uden rimelig grund undlader at betale skyldig feriebetaling. Tilsvarende vil selskaber m.v. (juridiske personer) efter ferielovens § 46, stk. 4, kunne pålægges strafansvar efter straffelovens kapitel 5. Ferielovens § 46 er blevet ændret ved § 1 i lov nr. 496 af 1. maj 2019, hvorved daværende § 46, stk. 3, blev til § 46, stk. 4. Henvisningen til § 46, stk. 3, i § 3, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt frikort blev ved lovændringen ikke konsekvensrettet. 16 Det fremgår af § 3, stk. 9, i lov om forsøg med et socialt frikort, at overskrider borgeren indtægtsgrænsen i § 2, stk. 3, vil feriedage, der er optjent fra det tidspunkt, hvor over- skridelsen sker, og feriebetalingen herfor ikke længere være omfattet af denne bestemmelse. Optjening, betaling og af- holdelse vil derefter ske efter den til enhver tid gældende lov om ferie. Det foreslås, at der fastsættes særlige regler om optjening, afholdelse og udbetaling af feriebetaling for borgere med socialt frikort i denne foreslåede lov om socialt frikort. For- målet er desuden, at arbejdsgiveren herved ikke vil skulle indberette feriegodtgørelse til eIndkomst, hvilket er tilfældet efter ferielovens regler. Det foreslås med stk. 1, at lov om ferie ikke finder anvendel- se for indtægt med et socialt frikort, jf. dog stk. 5 og 6. Den forslåede bestemmelse vil medføre, at borgere med et socialt frikort ikke vil være omfattet af ferieloven, men at de i stedet vil blive sikret en tilsvarende ret til optjening af ferie, jf. de foreslåede stk. 2-7, hvorved blandt andet nogle få bestemmelser i ferieloven vil finde anvendelse for indtægt med et socialt frikort, jf. de foreslåede stk. 5 og 6. Det foreslås i stk. 2, at en borger, der har fået udstedt et socialt frikort, vil optjene 2,08 dages betalt ferie for hver måneds ansættelse. Ved ansættelse i kortere tid end 1 måned vil optjeningen ske forholdsmæssigt med 0,07 dages betalt ferie for hver dags ansættelse, dog højst 2,08 dage. Ferien vil kunne afholdes, når den er optjent (samtidighedsferie). Den foreslåede bestemmelse vil medføre, at borgere, der har et socialt frikort, vil optjene og afholde samtidighedsfe- rie. Dette vil indebære, at borgeren vil optjene 2,08 ferieda- ge pr. måned, hvor borgeren er ansat. Optjening af 2,08 fe- riedage pr. måned vil svare til 25 feriedage ved 1 års ansæt- telse, hvilket er den samme ret til betalt ferie, der optjenes af lønmodtagere omfattet af ferieloven og borgere omfattet af lov om forsøg med et socialt frikort. At ferien afholdes som samtidighedsferie vil sikre videst muligt, at borgeren altid vil kunne have overblik over, hvor mange feriedage vedkommende vil kunne afholde og derved tilskyndes til at gøre brug af sin optjente ferie. Der vil ikke være tilknyttet en bestemt ferieafholdelsesperiode, inden for hvilken optjent ferie efter denne foreslåede lov om socialt frikort skal afhol- des. Det foreslås i stk. 3, at arbejdsgiveren med et rimeligt varsel vil skulle meddele borgeren, hvornår ferien skal holdes. Der vil i videst muligt omfang skulle tages hensyn til borgerens ønske. Den forslåede bestemmelse vil medføre, at det, som det kendes fra den gældende ferielov og fra lov om forsøg med det sociale frikort, er arbejdsgiveren, der vil skulle varsle ferien, men at dette vil ske under hensyntagen til, hvad borgeren måtte have af ferieønsker. Såfremt arbejdsgiveren vælger ikke at varsle ferien til afholdelse, vil ferien skulle udbetales, jf. det foreslåede stk. 4. Det foreslås i stk. 4, at feriebetaling udgør 12,5 pct. af den optjente løn. Ved ansættelsesforholdets ophør vil feriebeta- lingen for ikke afholdt ferie skulle udbetales direkte til bor- geren. Feriebetalingen vil indgå i opgørelsen af borgerens maksimale indtægt, jf. § 1, på baggrund af et socialt frikort. Den forslåede bestemmelse vil medføre, at beregningen af feriebetalingen vil være 12,5 pct. af lønnen, svarende til feriegodtgørelse efter ferieloven og lov om forsøg med et socialt frikort. Derudover vil den foreslåede bestemmelse medføre, at feriebetaling for ikke afholdt ferie vil skulle ud- betales direkte til borgeren ved ansættelsesforholdets ophør, samt at feriebetalingen vil skulle indgå i opgørelsen af, hvor mange penge borgeren har tjent via sit sociale frikort. Dette vil sikre, at borgeren vil modtage sin optjente feriebetaling, og at denne vil indgå i opgørelsen af saldoen på borgerens sociale frikort. Som følge af den foreslåede § 5 vil feriebetalingen indgå i opgørelsen af borgerens indtægt på det sociale frikort. Ferie- betalingen vil dermed skulle indberettes af arbejdsgiveren til den særskilte it-løsning på lige fod med borgerens lønind- tægt. Det foreslås i stk. 5, at borgeren vil blive omfattet af § 6, stk. 2 og 3, samt §§ 12-14 i ferieloven. Henvisningen til bestemmelserne i ferieloven vil skulle sik- re, at ferie ikke vil kunne afholdes på helligdage eller sæd- vanlige fridage, og at det vil blive reguleret, hvornår en lønmodtager ikke vil kunne afholde ferie, herunder når bor- geren er syg, på barsel eller strejker. Ydermere vil ferielo- vens bestemmelser om ret til erstatningsferie i tilfælde af sygdom også skulle være gældende for ferie optjent efter denne foreslåede lov om socialt frikort. Det foreslås i stk. 6, at borgerens arbejdsgiver vil være om- fattet af § 46, stk. 1, 1. pkt., og stk. 4, i ferieloven. Den foreslåede bestemmelse vil medføre, at ferielovens § 46, stk. 1, 1. pkt., hvorefter en arbejdsgiver, som trods på- krav uden rimelig grund undlader at betale skyldig feriebeta- ling, vil blive straffet med bøde, vil skulle være gældende for borgere med socialt frikort. Dette vil medføre, at arbejds- givere til borgere, der optjener ferie efter denne foreslåede lov om socialt frikort, vil kunne straffes, såfremt de undlader at betale skyldig feriebetaling. Tilsvarende vil selskaber m.v. (juridiske personer) efter ferielovens § 46, stk. 4, kunne pålægges strafansvar efter straffelovens kapitel 5. Det foreslås i stk. 7, at overskrider borgeren den maksimale indtægt i forslagets § 1, vil feriedage, der er optjent fra det tidspunkt, hvor overskridelsen sker, og feriebetalingen herfor, ikke længere være omfattet af stk. 1-6. Optjening, betaling og afholdelse vil derefter ske efter den til enhver tid gældende lov om ferie. Det forslåede stk. 7 vil medføre, at borgere med et socialt frikort, der oppebærer en indtægt, der overstiger grænsen på 41.280 kr. (2024-niveau) i kalenderåret, for så vidt angår 17 ferie ikke længere vil være omfattet af § 5, stk. 1-6, i denne forslåede lov, men vil være omfattet af alle ferielovens reg- ler. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 6 Det fremgår af § 4 i lov om forsøg med et socialt frikort, at indtægt på baggrund af et socialt frikort skal indberettes af virksomheden til kommunen via it-løsningen socialtfri- kort.dk. Det foreslås, at som en betingelse for at en indtægt vil være omfattet af et socialt frikort og dermed af reglerne i den- ne forslåede lov, vil arbejdsgiveren skulle indberette oplys- ninger om ansættelsen, herunder oplysninger om indtægten m.v., til den it-løsning, der vil skulle understøtte ordningen. Forslaget vil medføre, at skattefrihed og friholdelse for fradrag i offentlige forsørgelsesydelser for en person med socialt frikort forudsætter, at arbejdsgiveren vil have indbe- rettet det optjente beløb til den it-løsning, der vil skulle understøtte ordningen. Såfremt arbejdsgiveren ikke har ind- berettet borgerens indtægt til den dertil indrettede it-løsning, men derimod til eIndkomst, vil det sociale frikort ikke være blevet anvendt. Borgeren kan derfor få fradraget indtægten i sin forsørgelsesydelse og skal ligeledes betale skat af ind- tægten. Det kan desuden få betydning for, om borgeren fort- sat lever op til betingelserne for ordningen, hvis borgerens indtægt overstiger beløbet nævnt i § 2, stk. 2, nr. 2. Arbejdsgiverne vil, jf. skatteindberetningsloven, skulle ind- berette A- eller B-indkomst på normal vis for beløb over det maksimale beløb for det sociale frikort. Udbetaling af indtægt, der vil være optjent med brug af et socialt frikort, vil kunne udbetales med elektronisk kon- tooverførsel eller ved kontant betaling fra arbejdsgiver til borger. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 7 Det fremgår af § 5 i lov om forsøg med et socialt frikort, at kommunalbestyrelsens afgørelser om afslag efter lov om forsøg med et socialt frikort og afgørelser om deaktivering jf. § 2, stk. 4, 2. pkt., i lov om forsøg med et socialt frikort, kan påklages til Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i retssikkerhedsloven. Det foreslås, at kommunalbestyrelsens afgørelser efter den- ne foreslåede lov om socialt frikort ligeledes vil kunne på- klages til Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Det er fastsat i retssikkerhedslovens § 50, at Ankestyrelsen er klageinstans for administrative afgørelser i det omfang, det fastsættes ved lov. Den foreslåede § 5 vil således have til hensigt at sikre denne klageadgang. Tilsvarende klageregler findes f.eks. i servicelovens § 168. Forslaget vil således medføre, at kommunalbestyrelsens afgørelser efter denne foreslåede lov om socialt frikort vil kunne påklages til An- kestyrelsen. Dog gælder det, jf. § 66 i retssikkerhedsloven, at inden en klage behandles, vil den myndighed, som har truffet afgørelsen, skulle vurdere, om der er grundlag for at give klageren helt eller delvist medhold. Derfor vil en klage først skulle afleveres til kommunalbestyrelsen, som har truffet afgørelsen. Der vil kunne træffes afgørelser efter denne forslåede lov om udstedelse af sociale frikort, deaktivering af sociale frikort, genaktivering af sociale frikort samt om afslag på ansøgninger om sociale frikort og anmodninger om genakti- vering af sociale frikort. Kommunalbestyrelsen vil i den for- bindelse skulle overholde de almindelige forvaltningsretlige principper og reglerne i retssikkerhedsloven ved behandling af sager efter denne foreslåede lov om socialt frikort. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2. Til § 8 Det fremgår af § 2, stk. 7, i lov om forsøg med et socialt frikort, at beløbet på 10.000 kr. i stk. 2, nr. 2, og beløbet på 40.000 kr. i stk. 3 reguleres den 1. januar 2024 med satsre- guleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. De beløb, der fremkommer efter regulering, afrundes til nærme- ste kronebeløb. Det foreslås, at beløbene i §§ 1 og 2, stk. 2, nr. 2, vil skulle reguleres én gang årligt den 1. januar med satsregulerings- procenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Regulerin- gen vil ske første gang den 1. januar 2025. De beløb, der fremkommer efter regulering, vil blive afrundet til nærmeste hele kronebeløb. Forslaget vil medføre, at beløbene årligt vil blive reguleret med satsreguleringsprocenten. Social-, Bolig- og Ældremi- nisteriet vil hvert år offentliggøre satserne i denne foreslåede lov på Social-, Bolig- og Ældreministeriets hjemmeside. Re- guleringen vil ske første gang den 1. januar 2025. De beløb, der fremkommer efter regulering, vil blive afrundet til nær- meste hele kronebeløb. Til § 9 Det foreslås i stk. 1, at loven træder i kraft den 1. januar 2025. Den forslåede ikrafttrædelsesdato vil medføre, at ordningen med et socialt frikort gøres permanent fra den 1. januar 2025. Det foreslås desuden i stk. 2, at borgere, der den 31. decem- ber 2024 har et socialt frikort efter lov om forsøg med et socialt frikort, vil få videreført deres sociale frikort, så dette 18 vil kunne anvendes i 2025 og frem. Deaktiverede sociale frikort vil blive videreført, jf. 1. pkt., dog som deaktivere- de. Videreførte sociale frikort efter 1. og 2. pkt., vil fra den 1. januar 2025 være omfattet af denne foreslåede lov. Forslaget vil medføre, at de borgere, der har et socialt frikort ved udgangen af den 31. december 2024, automatisk vil få videreført deres sociale frikort, så de vil kunne anvende det- te i 2025 og frem. Borgere med et socialt frikort vil derfor ikke skulle foretage sig noget i forbindelse med ikrafttrædel- sen af denne foreslåede lov om socialt frikort. Forslaget medfører desuden, at deaktiverede sociale frikort bliver vi- dereført som deaktiverede. Videreførte sociale frikort fra forsøgsperioden med et socialt frikort vil fra den 1. januar 2025 være omfattet af denne foreslåede lov. Til § 10 Det fremgår af § 7, nr. 32, i ligningsloven, at der til den skattepligtige indkomst ikke medregnes udbetalinger, som er omfattet af lov om forsøg med et socialt frikort. Det foreslås i stk. 1, at ”forsøg med et” udgår af § 7, nr. 32, i ligningsloven. Forslaget vil medføre, at der fremadrettet i ligningsloven vil stå ”lov om socialt frikort”. Forslaget skal ses i lyset af lovforslagets § 1, som vil med- føre, at ordningen med et socialt frikort gøres permanent fra den 1. januar 2025 og dermed ikke længere vil være en forsøgsordning. Det foreslås, at der vil skulle være skattefrihed for udbeta- linger omfattet af ordningen om et socialt frikort. Dette sker ved den foreslåede ændring af ligningslovens § 7, nr. 32. Forslaget vil medføre, at udbetalinger i henhold til lov om socialt frikort vil være skattefritaget. Der vil således kunne modtages skattefri udbetalinger på indtil 41.280 kr. (2024- niveau) årligt pr. person med socialt frikort. Det bemærkes, at udbetaling af vederlag fra virksomheder med dansk CVR-nummer, offentlige myndigheder m.v. vil kunne ske i henhold til lov om socialt frikort, mens vederlag for arbejde for privatpersoner og indtægt fra selvstændig erhvervsvirksomhed ikke vil være omfattet af ordningen, jf. lovforslagets § 1, og bemærkningerne hertil. Skattefri udbetaling af vederlag i henhold til den foreslåede ordning vil således kun kunne foretages af arbejdsgivere, som har et dansk CVR-nummer. Det bemærkes, at skattefri udbetalinger efter lov om socialt frikort som følge af skattefritagelsen ikke vil skulle indbe- rettes til eIndkomst. I stedet vil indtægten skulle indberettes til den it-løsning, der vil skulle understøtte ordningen., jf. lovforslagets § 6. Som følge af skattefritagelsen vil arbejdsgiveren heller ikke skulle indeholde arbejdsmarkedsbidrag. I de tilfælde, hvor vederlag for en arbejdsydelse for en arbejdsgiver ikke opfylder betingelserne for at kunne udbe- tales skattefrit efter efter denne foreslåede lov, f.eks. fordi loftet på 41.280 kr. (2024-niveau) årligt er nået, eller fordi der ikke foretages korrekt indberetning af vederlaget til den særskilte it-løsning, vil beløbet være skattepligtigt efter de almindelige regler. Det vil sige, at modtageren af vederlaget, hvis der er tale om en honorarmodtager, efter de gældende regler vil skulle selvangive værdien og beskattes heraf. Ar- bejdsgiveren vil endvidere være indberetningspligtig af be- løbet. Er der tale om et lønmodtagerforhold, vil arbejdsgiver være indberetningspligtig og indeholdelsespligtig af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag efter de almindelige regler herom. Det bemærkes, at skatteforvaltningen efter de almindelige regler i forvaltningsloven og reglerne i databeskyttelsesfor- ordningen samt supplerende nationale bestemmelser om be- handling af personoplysninger af den eller de databasean- svarlige myndigheder vil kunne få videregivet oplysninger om indberettede indbetalinger m.v. til brug for skattekontrol. Der henvises i øvrigt til de almindelige bemærkninger punkt 2 og 3. Til § 11 Det foreslås, at loven ikke skal gælde for Færøerne og Grøn- land. Det skyldes, at de grønlandske og færøske myndigheder har overtaget sagsområder på det sociale område. 19 Bilag 1 Lovforslaget sammenholdt med gældende lov Gældende formulering Lovforslaget Ændring af anden lovgivning § 10. I ligningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 42 af 13. januar 2023, ssom ændret ved § 5 i lov nr. 1563 af 12. december 2023, foretages følgende ændring: § 7. Til den skattepligtige indkomst medregnes ikke: 1-31) --- 32) Udbetalinger omfattet af lov om forsøg med et socialt frikort. 1. I § 7, nr. 32, udgår »forsøg med et«. 33-38) --- 20