Redegørelse om Europarådets virksomhed og Danmarks deltagelse heri
Tilhører sager:
Aktører:
2013 R 08.pdf
https://www.ft.dk/RIpdf/samling/20131/redegoerelse/R8/20131_R8.pdf
Redegørelse nr. R 8 (16/1 2014) Folketinget 2013-14 Skriftlig redegørelse (Redegørelsen er optrykt i den ordlyd, hvori den er modta- get). Redegørelse af 16/1 14 om Europarådets virksomhed og Danmarks deltagelse heri. (Redegørelse nr. R 8). Udenrigsministeren (Holger K. Nielsen): 1. SAMMENFATNING Redegørelsen vedrører udviklingen siden Folketingets debat om Europarådets virksomhed den 11. juni 2012. Implemente- ringen af igangsatte reformer er fortsat og afspejler sig i bud- gettet 2014/2015. Domstolens reformproces skaber resultater, og sagsmængden reduceres. En fokuseret og synlig organisa- tion er en dansk kerneprioritet, hvilket også afspejles i arbej- det i organisationen, som hvad angår mål og strategier er un- derlagt den i Ministerkomitéen opnåelige konsensus. 2. ORGANISATIONEN Europarådet er med 47 medlemsstater paneuropæisk og en konsekvens af Anden Verdenskrig. Den eneste stat i Europa, som står uden for, er Hviderusland, som ikke arbejder for et medlemskab. Den 5. maj 1949 underskrev 10 stater – herun- der Danmark – Europarådets statut, og året efter blev Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK) vedta- get. Europarådets kerneværdier er: Menneskerettigheder, demo- krati og retsstatsprincipper. Det beslutningstagende organ er Ministerkomitéen. Den Parlamentariske Forsamling (PACE) og Kongressen af Lokale og Regionale Myndigheder (Kon- gressen) er rådgivende organer. Den Europæiske Menneske- rettighedsdomstol (Domstolen) pådømmer klager anlagt mod medlemslandene for overtrædelse af EMRK. Der er til dato vedtaget 214 konventioner i regi af Europa- rådet. De konventioner, som samtlige medlemsstater har un- dertegnet, er centrale for Europarådets kerneområder. 2.1. Udviklingen Den fortsatte internationale økonomiske situation har med- virket til at sætte menneskerettigheder under pres i visse medlemsstater. Nogle medlemsstater peger samtidigt på, at der må tages hensyn til, hvad de anser for at være traditionel- le, kulturelle værdier. Organisationens troværdighed er imid- lertid helt afhængig af overholdelsen af påtagne forpligtelser, og dermed er medlemsstaternes vilje og politiske formåen til at lade sig udsætte for kritik og modtage potentielt adfærd- sændrende assistance fra organisationen af afgørende betyd- ning. Europarådets nødvendige reformproces er endnu ikke af- sluttet. Spørgsmål som effektivitet og relevans var fremtræ- dende under de drøftelser, der i december 2013 førte til ved- tagelsen af budget og programmer for 2014/15. Budgetpro- cessen har været vanskelig bl.a. som følge af vedtagelsen af nul-nominel vækst (se afsnit 2.2) og ikke som hidtil et nul-re- alvækst budget, hvilket har medført behov for yderligere pri- oritering og organisationstilpasning. Polen og Danmark tog tidligt i 2013 et initiativ – udmøntet i det såkaldte 15 lande- papir – hvis hensigt var at sikre en bedre allokering af res- sourcer til kerneområderne og sikre gennemførelsen af en evalueringskultur i Sekretariatet1. Det er især visse aktiviteter i demokratisøjlen, som har svært ved at påvise, at en tilstand eller adfærd ændres. Som en reaktion på det polsk-danske initiativ fremlagde 13 lande med Tyrkiet og Rusland i spidsen et lignende papir, der indeholder en erklæring om, at alle om- råder i Europarådet fortsat skal vægtes lige2. Det står dermed i modsætning til 15 lande-papirets fokusering. Det er især i 13-landegruppen, at der findes medlemsstater, som har væ- sentlige problemer med overholdelsen af deres forpligtelser. Tematiske debatter Der har siden juli 2012 været afholdt syv tematiske debatter om henholdsvis sameksistens og interkulturel og demokra- tisk dialog, diskrimination på baggrund af seksuel oriente- ring, religionsfrihed, forbedring af monitoreringsmekanis- mer, menneskerettighedsforkæmperes rolle, ekstremisme samt journalisters sikkerhed. Forslaget om afholdelse af tematiske debatter er dansk. Analysen af disse debatter er, at de har været nyttige, da de viser, at der under laget af retorik er forskellige sociokulturelt betingede opfattelser, som især i den aktuelle økonomiske si- tuation kan fortynde fælles værdibegreber. Dermed tjener de- batterne til at belyse Europarådets handlemuligheder og be- grænsninger. Fremadrettet skal der peges på, at selvom den seneste de- bat om monitorering af påtegne forpligtigelser viste en opde- ling af landene i tre grupper (en stor gruppe positive, en min- dre gruppe skeptiske og en lille gruppe afvisende), så arbej- der Generalsekretæren inden for sit mandat videre med et forsøg på at skabe det overblik og den sammenhæng i moni- toreringssystemet, som kan øge et kollektivt pres på med- lemsstater med væsentlige problemer. Forslaget om monito- reringsstyrkelsen er dansk. Under debatten om ekstremisme skilte Rusland sig ud, idet Generalsekretæren opfordredes til at tilbagekalde sine udtalelser om, at øget marginalisering af LGBT-personer kun- ne føre til voldelige udfald mod denne persongruppe. 1 15 lande-papiret vedlægges i bilag 1 (ikke optrykt her). Landene er Polen, Danmark, Tyskland, Irland, Østrig, Kroatien, Belgien, Tjekkiet, Finland, Schweiz, Sverige, Spanien, Det Forenede Kon- gerige, Island og Slovakiet. 2 13 lande-papiret vedlægges i bilag 2 (ikke optrykt her). Landene er Albanien, Aserbajdsjan, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Itali- en, Luxembourg, Malta, Makedonien, Rusland, Tyrkiet, San Mari- no, Ukraine og Portugal. 2 Aserbajdsjan Aserbajdsjan er et af de lande, som har størst problemer med overholdelsen af sine forpligtelser. I april 2013 aflagde en de- legation af faste repræsentanter, herunder Danmarks, et toda- ges besøg i landet. Baggrunden var det dengang forestående valg tillige med Aserbajdsjans overtagelse af formandskabet i Ministerkomitéen i maj 2014. Delegationen konkluderede, at der ikke kunne konstateres substantielle fremskridt i overhol- delsen af Europarådsforpligtelserne, herunder retten til frie valg. Aserbajdsjan har som kommende formandskabsland sæd- vanemæssigt seks måneder før formandskabet overtaget for- mandskabet i Ministerkomitéen, når komitéen er samlet om menneskerettigheder. Aserbajdsjans overtagelse af formand- skabet i maj 2014 og den signalværdi det vil have, har været drøftet i både den nordisk-baltiske kreds og i EU-kredsen. Det er blevet drøftet, hvorvidt EU-kredsen skulle anmode Østrig, som har formandskabet i komitéen, om at varetage formandskabet også under menneskerettighedsmøderne. Enighed var ikke mulig, og dermed gik en væsentlig sig- nalmulighed tabt. Appetitten på handling er faldet, jo tættere man er kommet på maj 2014. Danmark har løbende under- streget, at det i den givne situation er hensigtsmæssigt, at Aserbajdsjan forstår, at formandskabet er en teknisk rutine, ikke en legitimering af uopfyldte forpligtelser og ikke skal anvendes til politisk utroværdige initiativer. Aserbajdsjan har nu siddet i formandskabsstolen under ét møde om menne- skerettigheder (3.-5. december 2013) og håndteret opgaven teknisk udmærket. På dette møde var der ingen reelle frem- skridt i de aserbajdsjanske sager, og den handlingsplan som sekretariatet har drøftet med Aserbajdsjan i små to år, er fort- sat under behandling. Danmark har derfor i EU-koordinati- onsmøderne stået for den linje, at EU’s ambassadør til Euro- parådet i maj 2014 bør fremsætte en erklæring, som ajourfø- rer tidligere i Europarådet fremsatte erklæringer til Aser- bajdsjan om landets forpligtelser. Herom er der enighed i EU- kredsen. Bosnien-Hercegovina Den manglende efterlevelse af en dom afsagt den 22. decem- ber 2009 (Sejdic-Finci sagen) skaber problemer for Bosnien- Hercegovina, idet forfatningen diskriminerer og krænker ret- ten til frie valg, da kun statsborgere med bosnisk, kroatisk el- ler serbisk oprindelse er valgbare. Bosnien-Hercegovina er gentagne gange af Ministerkomitéen blevet opfordret til at ændre sin forfatning således, at alle statsborgere uanset etni- citet er valgbare. Parlamentsvalg forventes afholdt i oktober 2014. Ændres forfatningen ikke inden da, vil regeringen i det- te perspektiv være ulovlig. Bosnien-Hercegovina overtager Europarådsformandskabet i maj 2015, hvilket understreger den hast, som den nødvendige forfatningsændring har. Løs- ningen er politisk, ikke juridisk. På seneste menneskerettig- hedsmøde vedtog Ministerkomitéen en interim resolution på baggrund af den manglende udvikling i sagen. Rusland Rusland er det land, der i det forgangne halvandet år har gi- vet anledning til mest landespecifik omtale og flest menings- udvekslinger under dialogen med Generalsekretæren i Mini- sterkomitéen. Anledningen er rækken af russiske lovgiv- ningsinitiativer på områder såsom NGO’er, LGBT-rettighe- der, forsamlingsfrihed, lovgivning mod såkaldt homoseksuel propaganda m.v. Rusland begrunder – også i andre internati- onale organisationer – sine foranstaltninger med henvisning til traditionelle værdier og kulturelle forhold. Formanden for den russiske Duma udtalte sig i Den Parla- mentariske Forsamling den 1. oktober 2013 om russiske rege- ringspositioner på LGBT-området. Danske parlamentarikeres præcise spørgsmål til Dumaformanden om LGBT-rettigheder blev besvaret undvigende. Endvidere har Rusland igennem 2013 ofte gentaget sin velkendte holdning til Europarådets monitorering. Senest fremhævede viceudenrigsminister Alexey Meshkov i Ministerkomitéen ønsket om at ændre lan- demonitorering til temamonitorering. Rusland har været sær- deles aktiv under budgetforhandlingerne, hvor det på grund af bekymring for, at Rusland ville blokere, lykkedes Rusland at fjerne henvisningen til seksuel orientering og gender fra bud- getteksten. Ruslands indflydelse i Europarådet skal også ses i sammenhæng med, at delegationens størrelse giver mulig- hed for massiv tilstedeværelse i bogstavelig talt alle styrings- komitéer og rapportørgrupper. Ukraine Ukraine er genstand for Europarådets mest omfattende handlingsplan nogensinde med henblik på at assistere landet i opfyldelsen af sine forpligtelser, men konkrete resultater la- der vente på sig. Danmark er en af hovedbidragyderne til denne handlingsplan. Også her er LGBT-rettigheder under pres. Selektiv retfærdighed, således som det er set i sagerne mod forhenværende premiereminister Julia Timosjenko og forhenværende minister Jurij Lutsenko, indgår i dialogen med Generalsekretæren. Det er bemærkelsesværdigt, at spørgsmål rejst af Danmark om præsidentens mulighed for at benåde Timosjenko er blevet besvaret ved at henvise til en omfattende ukrainsk lovgivning, som tilsyneladende ikke har stået i vejen for benådningen af Lutsenko i april 2003. Un- der Ministerkomitéens menneskerettighedsmøde i december 2013 blev det på dansk foranledning bekræftet, at benådning af Timosjenko er en blandt flere muligheder med henblik på efterlevelse af Domstolens afgørelse om ulovlig og politisk motiveret varetægtsfængsling af Timosjenko. I november 2012 trådte en ny retsplejelov, som er udarbej- det i samarbejde med Europarådet, i kraft i Ukraine. Dan- mark har gennem naboskabsbistand støttet et Europaråds- projekt om implementeringen af retsplejeloven samt udarbej- delse af lovudkast til en ny vigtig lov om anklagemyndighe- den. Generalsekretæren var i begyndelsen af december 2013 i Ukraine, hvor hans forslag om at nedsætte et panel, der skal efterforske den omfattende brug af hårdhændet magtanven- delse mod pro-EU demonstranter i landet, blev positivt mod- taget af både den ukrainske regering og opposition. Ungarn Venedigkommissionen (Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Lovgivning) har siden 2010 fremsat ti ud- talelser om den ungarske forfatning, herunder om dom- stolsuafhængighed, medielovgivning, retsplejeloven samt valg af parlamentsmedlemmer. Den usædvanlig korte proces, som ledte til forfatningsændringerne i 2012, gav anledning til dyb bekymring, og Venedigkommissionen fremkom i juni 2013 med en kritisk udtalelse herom. På dansk anmodning har Generalsekretæren to gange fremlagt en status om udvik- lingen i Ungarn, hvor han har noteret sig en positiv udvik- ling, som begrundes med dialogen med Europarådet. 3 Tyrkiet Den Parlamentariske Forsamling fortsætter sin post-monito- rering af Tyrkiet. Også Generalsekretæren er i løbende dialog med Tyrkiet. Senest besøgte han landet i juni 2013 under de- monstrationerne på Taksimpladsen, hvor han bl.a. mødtes med premierminister Erdogan for at drøfte forsamlingsfrihed og Tyrkiets reformproces. En reformpakke (den fjerde i ræk- ken), der blev vedtaget i april 2013, tilsigter som et element at forbedre efterlevelsen af Domstolens afgørelser vedrørende ytringsfrihed samt nedbringe antallet af domme mod Tyrkiet, herunder ved en indskrænkning af definitionen af medlem- skab af terrororganisationer. Den femte reformpakke, også kaldet Demokratiseringspakken, blev fremlagt for det tyrki- ske parlament den 5. december 2013 og forventes vedtaget primo 2014. Pakken indeholder bl.a. en række tiltag med hen- blik på en normalisering af forholdet til den kurdiske del af befolkningen samt mere generelle tiltag, der skal styrke mi- noriteters rettigheder. Storbritannien Fortsat krænkelse af indsattes stemmeret har fået omfattende politisk opmærksomhed, også som led i den generelle debat om faldende støtte til europæiske institutioner. I 2005 faldt der i sagen Hirst (no. 2) v. United Kingdom endelig dom, som fandt den automatiske og uforholdsmæssige fratagelse af indsattes stemmeret i strid med EMRK. Manglende imple- mentering medfører gentagelsessager og belaster Domstolen. Samtidig sendes der et uheldigt signal til den gruppe af sta- ter, som generelt har vanskeligheder med at efterleve sine forpligtelser. 2.2. Reformen Generalsekretæren introducerede i 2010 og 2011 reformer til bedre styring af organisationen og koncentration af aktivite- ter og programmer til kerneområder (fra 130 i 2010 til 38 i 2011), herunder en fortsættelse af domstolsreformen med henblik på at øge sagsafviklingen. Endvidere indførtes et to- årigt budget. Budgetforhandlingerne for 2014/2015, der blev afsluttet i december 2013, er i sig selv et udtryk for, at reformprocessen skal holdes i live. Danmark har sammen med en række andre ligesindede medlemsstater arbejdet for en yderligere priorite- ring af kerneområderne menneskerettigheder og retsstat ved ressourceallokering samt effektivisering og identificering af synergieffekter mellem de enkelte organisationsled. Under forhandlingerne har især Danmark, Tyskland, Frankrig, Fin- land, Sverige, Letland, Estland og Litauen endvidere arbejdet for at optimere og præcisere program- og aktivitetsbeskrivel- serne og udskille programmer uden relevans. Alt i alt går reformprocessen under Generalsekretærens le- delse fremad, men det tager tid at ændre sekretariatskultu- ren. Endvidere er der ikke enighed i Ministerkomitéen om ar- bejdsområdernes relative vigtighed. Nogle medlemsstater som har problemer med menneskerettighedsforpligtelserne, arbejdede under budgetforhandlingerne på at bremse refor- mer ved bl.a. at forhindre besparelse på områder, der har sværest ved at påvise håndgribelige resultater. Budgetfor- handlingerne har således tydeliggjort brudfladerne mellem medlemsstater med få menneskerettighedsproblemer og medlemsstater med mange problemer eller decideret svage retssamfund. Den første gruppe ønsker, at Europarådets ar- bejde gennemføres effektivt, skal koncentrere sig om menne- skerettigheder, retsstatsprincipper og demokrati og medføre nødvendig adfærdsændring. Den anden gruppe ønsker at sprede smørret på brødet mest muligt, og især arbejder disse medlemsstater de facto for fastholdelse af et mellemstatsligt samarbejde, hvor håndgribelige resultater er sværere at påvi- se. Imellem disse to grupper befinder der sig en tredje grup- pe, som aldrig eller kun sjældent engagerer sig i andet end egne sager. En kommende udfordring er at få aktivitetsbeskrivelser til at fremstå tydeligere med fx opdragsgiver, behov, tidslinjer, evaluering, forventede resultater og konsekvenser. 2.3. Europarådsformandskabet Formandskabet i Ministerkomitéen er af et halvt års varighed og går på skift mellem medlemsstaterne i (engelsk) alfabetisk rækkefølge. I maj 2013 overtog Armenien formandskabet, og i november 2013 afløste Østrig, som i maj 2014 overdrager opgaven til Aserbajdsjan. 2.4. Generalsekretæren Den forhenværende norske statsminister Thorbjørn Jagland har været Generalsekretær siden 2009. Generalsekretæren ny- der bred opbakning i Ministerkomitéen, herunder også fra de nordiske lande. Generalsekretæren er ansvarlig over for Mi- nisterkomitéen, er organisationens ansigt udadtil og dens øverste administrative chef. Jaglands mandat udløber den 30. september 2014, og valg af Generalsekretær finder sted den 24.-25. juni 2014. Det er den Parlamentariske Forsamling (PA- CE) som vælger Generalsekretæren. Forsamlingen kan imid- lertid kun tage stilling til de kandidater, som forudgående har fået mindst 2/3 af stemmerne i Ministerkomitéen. Fristen for anmeldelse af kandidater udløb den 15. december 2013, og Ministerkomitéen forventes at stemme om kandidaterne i februar 2014. Den norske regering har indstillet et genvalg af Generalsekretæren, den tyske regering har indstillet tidligere justitsminister Sabine Leutheusser-Schnarrenberger og Frankrig har indstillet tidligere PACE-generalsekretær Jean- Claude Mignon. 2.5. Ministerkomitéen Ministerkomitéen er Europarådets overordnede besluttende organ og består af medlemsstaternes udenrigsministre. Til daglig varetages opgaverne i Ministerkomitéen og i de un- derordnede rapportørgrupper m.v. af udenrigsministrenes stedfortrædere, dvs. medlemsstaternes faste repræsentanter (ambassadører). Ministerkomitéen benævnes også som Sted- fortræderkomitéen. Det årlige ministermøde Det årlige ministermøde træffer formelle beslutninger forbe- redt i Ministerkomitéen. Den væsentligste beslutning på mø- det i 2013 var om monitorering. Det næste ministermøde fin- der sted den 5.-6. maj 2014 i Wien. En særlig ad-hoc arbejds- gruppe overvejer på ny muligheder for at give det årlige møde et mere fremadrettet politisk indhold. Generalsekretæ- ren har i den forbindelse foreslået et fast tilbagevendende punkt om menneskerettighedssituationen i Europa. Budget 2014: Ordinært budget: 244.095.200 euro Domstolens budget: 68.161.000 euro Budget 2015: Ordinært budget: 244.144.000 euro Domstolens budget: 68.456.300 euro 4 2.6. Den Parlamentariske Forsamling (PACE) PACE repræsenterer medlemsstaternes parlamenter. Forsam- lingen har 318 medlemmer og 318 suppleanter, heraf fem danske medlemmer og fem suppleanter, der alle er nationalt udpegede parlamentarikere. Forsamlingen er rådgivende, men Ministerkomitéen er forpligtet til at besvare Forsamlin- gens anbefalinger samt parlamentarikernes skriftlige spørgs- mål. Forsamlingen kan efter et konkret skøn iværksætte over- vågning af en medlemsstats efterlevelse af forpligtelser. Føl- gende medlemsstater overvåges på nuværende tidspunkt: Albanien, Armenien, Aserbajdsjan, Bosnien-Hercegovina, Georgien, Moldova, Montenegro, Rusland, Serbien og Ukra- ine. Desuden udføres post-monitoreringsdialog med Bulgari- en, Monaco, Makedonien og Tyrkiet. Post-monitorering igangsættes ét år efter at et overvågningsforløb afsluttes, og fortsætter dialogen med de nationale myndigheder på ud- valgte områder. 2.7. Europarådets kongres af lokale og regionale myndigheder (Kongressen) Kongressen er oprettet med hjemmel i Det Europæiske Char- ter for Lokalt Selvstyre. Den har en rådgivende funktion over for Ministerkomitéen. Bestræbelser på at skabe en større sam- menhæng mellem Den Parlamentariske Forsamlings, Kon- gressens og Ministerkomitéens arbejde ved nedsættelse af en koordinationsmekanisme er løbet ud i sandet som følge af uenighed i Ministerkomitéen. 2.8. Samarbejdet med andre internationale institutioner Europarådet koordinerer løbende med andre internationale organisationer som OSCE og FN, men samarbejder primært med EU, herunder med Agenturet for Grundlæggende Ret- tigheder i Wien. EU og Europarådet Det følger af Lissabontraktaten, at EU skal tiltræde EMRK, og forhandlingerne herom indledtes i juli 2010. Efter tiltrædelsen vil EU kunne bringes for Menneskerettighedsdomstolen i til- fælde af overtrædelser af EMRK. Den 5. april 2013 blev en af- tale om EU’s tiltrædelse færdigforhandlet. Europa-Kommissi- onen har anmodet EU-Domstolen om en udtalelse om, hvor- vidt udkastet til aftale er i overensstemmelse med EU-retten. Hvis EU-Domstolen finder, at aftaleudkastet er i overens- stemmelse med EU-retten, skal aftalen undertegnes og ratifi- ceres af samtlige 47 medlemsstater i Europarådet. Generalse- kretær Jagland har med succes arbejdet for at etablere et tæt samarbejde med Kommissionen. Kommissionen er således en vigtig samarbejdspartner, som trækker på Europarådets ekspertise og bidrager til Europarådets programmer. I alt bi- drager EU med ca. 32,8 mio. euro til Europarådets budget og program for 2014. 3. MENNESKERETTIGHEDSDOMSTOLEN Domstolen behandler klager over medlemsstaternes overtræ- delser af EMRK, og medlemsstaterne har med deres under- tegnelse forpligtet sig til at efterleve Domstolens afgørelser. Domstolen er ofte blevet betegnet som Europarådets »kronju- vel«, og den er utvivlsomt det organ i Europarådet, der er størst kendskab til blandt befolkningerne i medlemsstaterne. 3.1. Domstolen i tal Domstolen består af 47 dommere; én fra hver medlemsstat. Medlemsstaternes regeringer indstiller kandidater til stillin- gen som vælges endeligt af Den Parlamentariske Forsamling. Domstolen betjenes af et sekretariat, som udgøres af en stab på ca. 650 ansatte. Domstolens budget udgør lidt over en fjer- dedel af Europarådets ordinære budget og er dermed den største enkeltstående post. I 2013 er Domstolens budget på ca. 67 mio. euro. *Perioden 01/01/2013 til 31/10/2013 sammenlignet med samme periode i 2012 3.2. Reform af Domstolen Efter ikrafttræden af tillægsprotokol nr. 14 i juni 2010 er der opnået håndgribelige resultater, som følge af indførelsen af 1) et nyt afvisningskriterium, hvorefter Domstolen som ud- gangspunkt skal afvise en klage, hvis klageren ikke har haft væsentlig ulempe, 2) en mulighed for afvisning eller sletning af klager ved beslutning truffet af en enkeltdommer eller en komité på tre dommere i tilfælde, hvor dette kan ske uden yderligere undersøgelser, og 3) en mulighed for, at en komité på tre dommere kan afsige dom i klagesager, hvor spørgsmå- let, der er genstand for klagen, allerede er afgjort i Domsto- lens faste retspraksis (repetitive sager). Da Domstolen havde flest sager (august 2011) var antallet, der afventede afgørelse om videre behandling, 160.200. Pr. 31. oktober 2013 var dette antal faldet til 107.600. Den nuværende reformproces indledtes af Interlaken-er- klæringen i 2010, der fulgtes op af Izmir-erklæringen i 2011 og afsluttedes med Brighton-erklæringen i 2012. I medfør heraf vedtoges på Ministermødet den 16. maj 2013 teksten til protokol 15, som Danmark undertegnede den 24. juni 2013. Pr. 31/10/2013 Oversigt over sager ved Domstolen: 2011 2012 +/- i % 2013 +/- i % Nye sager 64.400 65.150 1% 56.750 1% * Sager der afventer afgørelse af videre behandling 151.600 128.100 -16% 107.600 -16% Sager som endnu ikke opfylder krav til behandling 22.600 20.300 -10% 21.400 5% Samlet antal sager afgjort af Domstolen 52.188 87.879 68% 76.597 7% * Sager hvor der er afsagt dom 1.511 1.678 11% 2.930 128% * Afviste sager 50.677 86.201 70% 73.667 4% * 5 Protokollen er endnu ikke trådt i kraft. Protokol 15 indehol- der bl.a. følgende ændringer: I præamblen til konventionen er indsat en udtrykkelig henvisning til subsidiaritetsprincip- pet og princippet om staternes skønsmargin; aldersgrænsen for dommere er hævet fra 70 år til 74 år; fristen for at indbrin- ge en sag for Domstolen er forkortet fra 6 måneder til 4 måne- der; og endelig er Domstolens mulighed for at afvise sager, som ikke har påført klageren væsentlig ulempe udvidet. Pro- tokol 16, som vedrører de højeste nationale domstoles mulig- hed for at anmode Domstolen om en vejledende udtalelse om fortolkningen af EMRK, blev vedtaget af Ministerkomitéen den 10. juli 2013. Protokol 16 er pr. 1. december 2013 under- tegnet af otte medlemsstater. Danmark overvejer spørgsmålet om dansk undertegnelse og ratifikation. 3.3. Overvågning af medlemsstaternes efterlevelse af Domstolens afgørelser Ministerkomitéens overvågning af medlemsstaternes efterle- velse af Domstolens afgørelser3 består i at assistere medlems- stater i deres indsats for at forebygge brud på Konventionen. Ministerkomitéen har i det forløbne halvandet år på ny for- bedret sine arbejdsmetoder og derved effektiviseret færdig- behandlingen af efterlevelsessager. Dette sker igennem et »twin-track system«, som opdeler sagerne i »standard super- vision« og »enhanced supervision«. Som udgangspunkt er alle sager i kategorien »standard supervision«, men ved op- fyldelse af væsentlighedskriterier, kan sagen flyttes til »en- hanced supervision«. Nordiske lande tillige med især Neder- landene og Tyskland, i nogen grad Belgien og Frankrig, og på det seneste også Estland deltager aktivt i dialogen i Minister- komitéen med den pågældende stat og Sekretariatet. Andre medlemsstater deltager alene aktivt i egne sager. I dette for- mat anses fire nordiske delegationers interventioner ofte for at være retningsgivende. 3.4. Danmark og Domstolen I 2012 behandlede Domstolen 202 danske sager. Danmark blev frifundet for overtrædelse af konventionen i den eneste afsagte dom4 vedrørende Danmark i 20125 . I 2013 er der ikke afsagt domme vedrørende Danmark6. Sager vedrørende Danmark og lande vi normalt sammenligner os med (2012) 4. MONITORERING Medlemsstaternes overholdelse af konventionsforpligtelser overvåges af specifikke monitoreringsmekanismer, der bl.a. gennem landebesøg og efterfølgende afrapportering belyser udviklingen, vurderer tilstanden og fremsætter anbefalinger. Af særlig aktuel dansk interesse skal nævnes GRETA (Overvågning af Konventionen om Bekæmpelse af Menne- skehandel), som vedtog en række anbefalinger til Danmark i 2012; GRECO (Gruppen mod Korruption), der i 2009 frem- kom med en række anbefalinger til Danmark, blandt andet om partistøtte; FCNM (Rammekonventionen for Beskyttelse af Nationale Mindretal), som Danmark skal afgive næste rap- port om konventionsefterlevelse til i 2014; ECSR (Den Euro- pæiske Komité for Sociale Rettigheder), som Danmark i fe- 3 Jf. EMRK art. 46, stk. 2, med følgende ordlyd: »Domstolens endelige afgørelse oversendes til Ministerkomitéen, der skal overvåge dens fuld- byrdelse.« 4 I den pågældende sag (J.M. mod Denmark) havde den 15-årige klager påstået, at længden af hans varetægtsfængsling var i strid med EMRK artikel 5, stk. 3. I sagen var klageren blevet sigtet for at have voldtaget og dræbt en 85-årig kvinde. Forud for afsigelse af dom i straffesagen var klager varetægtsfængslet i 1 år, 4 måneder og 14 dage, mens man afventede en konklusion på en mentaler- klæring, der havde betydning for, hvilken straf klager kunne idømmes. Domstolen fandt, at der – bl.a. henset til den alvorlige kriminalitet, retshåndhævelsen, vigtigheden af at få afklaret den relevante sanktion, at en løsladelse ville have stødt den offentlige retsfølelse, at der ikke havde været perioder med inaktivitet i sagsbehandlingen, og at varetægtsfængslingen løbende var blevet konkret vurderet af de nationale domstole – ikke forelå en kræn- kelse af retten til frihed og sikkerhed efter EMRK artikel 5. 5 Domstolen afsluttede 13 andre klagesager vedrørende Danmark i 2012. I 7 klagesager indgik regeringen forlig med klagerne, mens 8 andre klagesager blev trukket tilbage af klagerne. 6 Domstolen har afsluttet 2 klagesager vedrørende Danmark i 2012. Den ene klagesag blev trukket tilbage af klagerne, og i den anden klagesag indgik regeringen forlig med klageren. 6 bruar 2013 indleverede rapport til om implementeringen af det Sociale Charter. 4.1. Menneskerettighedskommissæren Embedet er uafhængigt af Ministerkomitéen, og mandatet er bl.a. at fremme effektiv efterlevelse af menneskerettighederne og assistere medlemsstaterne i gennemførelsen af Europarå- dets standarder. Kommissæren besøger medlemsstaterne for ved selvsyn at få et overblik over menneskerettighedssituati- onen. Han fører bl.a. samtaler med myndigheder, enkeltper- soner og repræsentanter for civilsamfundet. Den nuværende kommissær, lettiske Nils Muižnieks, har især lagt vægt på pressefrihed, diskrimination, forhold for LGBT-personer, ro- maer og børns rettigheder. Danmark havde den 18.-22. november 2013 besøg af kom- missæren, som havde møder med social-, børne-, og integra- tionsministeren, ministeren for sundhed og forebyggelse og justitsministeren samt en række institutioner. Efter sit besøg udtalte kommissæren i sin pressemeddelelse bl.a., at der bør tages mere systematiske hensyn til barnets tarv på asyl- og indvandringsområdet; at det er problematisk, at børn over otte år skal kunne demonstrere deres integrationspotentiale i familiesammenføringssager; og at brugen af tvang i danske psykiatriske institutioner, herunder tvungen behandling og medicinering, er bekymrende. Kommissæren bød samtidig udviklingen på menneskerettighedsområdet i Danmark vel- kommen på en række områder. En rapport om besøget med nærmere begrundelser forventes offentliggjort af kommis- særen i starten af 2014. 4.2. Komitéen for Forebyggelse af Tortur (CPT) European Committee for the Prevention of Torture (CPT) er nedsat i medfør af Europarådets Torturkonvention7 og består af én ekspert valgt fra hver medlemsstat, typisk med en eks- pertbaggrund i jura eller medicin. Formålet er at forebygge tortur, og umenneskelig eller nedværdigende behandling el- ler straf. CPT gennemfører anmeldte og uanmeldte besøg til institutioner i medlemsstaterne, hvor frihedsberøvede place- res. Eksempelvis fængsler, psykiatriske institutioner og mod- tagelsescentre for immigranter og asylansøgere. CPT har i 2012 især udtalt sig kritisk om Armenien, Bulga- rien og Ukraine. Den efterfølgende implementering af rekommandationer overvåges af CPT. Siden Rusland i januar 2013 tillod CPT at offentliggøre den seneste Rusland-rapport, er Aserbajdsjan nu det eneste land, der fortsat ikke tillader offentliggørelse. Komitéen besøgte for første gang Grønland i 2012. Seneste aflagte besøg i Danmark var i 2008. Næste besøg gennemfø- res i 2014. 4.3. Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) The European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) har til formål at bekæmpe racisme, racediskriminati- on, antisemitisme, xenofobi og intolerance med udgangs- punkt i EMRK. Kommissionen består af én regeringsuafhæn- gig ekspert fra hver medlemsstat. Den stigende opmærksom- hed om LGBT-rettigheder har medført, at ECRI’s mandat er udvidet til at omfatte LGBT. Det skete ikke uden komplikati- oner, da flere medlemsstater var skeptiske. På dansk foran- ledning fastslog Sekretariatets juridiske tjeneste, at der intet var til hinder for, at LGBT indgik i ECRI’s mandat. Det dan- ske medlem af ECRI er Eva Smith Asmussen. ECRI besøgte senest Danmark i 2011. 5. DANSK NABOSKABSBISTAND GENNEM EUROPARÅDET Danmark støtter via Naboskabsprogrammet aktuelt en række bistandsaktiviteter gennem Europarådet i Ukraine, Georgien, Armenien og Rusland. I Ukraine drejer det sig særligt om et retsreformprogram, som forløber over perioden 2012-2015 til 14 mio. kr., med fokus på implementering af en ny retspleje- lov samt udarbejdelse af en ny lov om anklagemyndigheden. Det ukrainske parlament behandler fortsat udkastet til lov om anklagemyndigheden, som vil være et vigtigt skridt mod reform af det ukrainske retsvæsen. Derudover støttes gen- nem naboskabsbistanden et Europarådsprojekt om reform af den offentlige sektor i Ukraine, herunder decentralisering og forbedret offentlig forvaltning på kommuneniveau. Projektet, der støttes med ca. 4,5 mio. kr. i perioden 2010-2014, forven- tes forlænget frem til ultimo 2014. Danmark har siden 2008 bidraget til Europarådets arbejde i Georgien med reformer inden for retssektoren samt fremme af menneskerettigheder i overensstemmelse med Europarå- dets standarder. Konkret har programmet fokuseret på kapa- citetsudvikling af justitsministeriet, den offentlige anklager, dommerstanden, ombudsmanden og fængselsvæsenet. I Ar- menien støtter Danmark Europarådets arbejde med et bidrag på 20 millioner. Aktiviteterne finder sted inden for to hoved- områder: Støtte til implementering af Den Europæiske Men- neskerettighedskonvention og støtte til en styrket lokal of- fentlig forvaltning. Der ydes endvidere støtte til Europarådets indsats i Rus- land med at forbedre forholdene i landets fængsler og øvrige frihedsberøvende institutioner. Konkret sker dette ved at støtte etableringen af komiteer bestående af repræsentanter fra offentlige myndigheder og menneskerettighedsorganisa- tioner, hvis mandat er at aflægge besøg i fængsler, rapportere til relevante myndigheder og offentligheden om forholdene for indsatte samt orientere både medarbejdere og indsatte om grundlæggende menneskerettigheder. 6. AKTUELLE SAGSOMRÅDER INDEN FOR EUROPARÅDETS KERNEOMRÅDER 6.1. Romaer Romaproblematikken er fortsat en prioritet i Europarådet i 2014-2015. På et Ministerkomitémøde den 30. januar 2013 drøftedes rapporter om romaproblematikken udarbejdet af ad-hoc komitéen CAHROM. Rapporterne omhandler bl.a. genhusning af romaer og inklusion i almindelige skoler. Un- der præsentationen af Menneskerettighedskommisærens ak- tivitetsrapport i februar 2013 var fokus på især romaer, deres uddannelse og adskillelse fra øvrige dele af samfundet, stats- løshed blandt romabørn og tvungen udvisning. 6.2. Vold mod kvinder Konventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet blev åbnet for undertegnelse på ministermødet i Istanbul i maj 2011. Konventionen forpligter de kontraherende parter til at træffe lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme og beskytte retten for alle mennesker, i særdeleshed kvinder, til 7 Jf. »European Convention for the Prevention of Torture and Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, der bygger på EMRK artikel 3. 7 at leve uden vold i såvel den offentlige som den private sfæ- re. Konventionen nedsætter en ekspertgruppe (GREVIO), som skal overvåge de kontraherende parters implementering af konventionen. 32 medlemsstater har underskrevet konven- tionen, som 8 lande indtil videre har ratificeret. Danmark un- derskrev konventionen den 11. oktober 2013 og de lovæn- dringer, som er nødvendige for at Danmark kan ratificere, er under behandling i Folketinget. 6.3. Diskrimination på baggrund af seksuel orientering Diskrimination på baggrund af seksuel orientering har de se- nere år fået øget opmærksomhed, ikke mindst på grund af lovgivning i Rusland og Ukraine. I 2010 vedtog Ministerko- mitéen en anbefaling til medlemsstaterne om at gennemgå deres lovgivning med henblik på at bekæmpe diskrimination af homoseksuelle, biseksuelle og transseksuelle. I den forbin- delse oprettede Sekretariatet en ad-hoc LGBT-enhed. Formå- let er at støtte implementeringen af anbefalingen, herunder at støtte projekter i Albanien, Italien, Montenegro, Letland, Po- len og Serbien. Udviklingen i Ukraine og Rusland foranledi- gede at Ministerkomitéen i 2012 på dansk initiativ gennem- førte en tematisk debat om seksuelle minoriteter. Ruslands forsøg på at nedprioritere området er ikke lykke- des. I forbindelse med budgetforhandlingerne i år vedtoges to erklæringer om LGBT. Den ene på nederlandsk initiativ8 . Den anden på norsk9 . I den nederlandske erklæring under- streges vigtigheden af at erkende, at alle medlemsstater kæmper med diskrimination af forskellige minoriteter. I den norske deklaration, som Danmark støttede, understreges, at LGBT-personers rettigheder, herunder i forhold til ikke-dis- krimination, er vedfunderet i international ret, og at det såle- des vil forblive en mærkesag for Europarådet at arbejde for beskyttelse. Hermed slutter redegørelsen. 8 Deklarationen vedlægges som bilag 3 (ikke optrykt her). Landene er Belgien, Det Forenede Kongerige, Luxembourg og Nederlande- ne 9 Deklarationen vedlægges som bilag 4 (ikke optrykt her). Landene er Albanien, Kroatien, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Ge- orgien, Tyskland, Irland, Island, Italien, Letland, Malta, Slovakiet, Slovenien, Sverige og Schweiz